GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדי ירקוני: ועל זה אנחנו מרימים את הקול; וזה אנחנו רוצים שיחזור; על זה אנחנו רוצים שממשלת ישראל והכנסת יחשבו מה עושים.
גדי ירקוני: ושאנחנו פה, אתם באים לאוכלוסייה הזאת ורואים איך היא חיה ואיך הילדים כל יום קמים ליום חדש של חופש ובאמת מנסים.
גדי ירקוני: אנחנו מנסים לעשות תכנית ממשלה וכל השרים ביקרו אותנו, אבל היום אף אחד לא רוצה לעזור לנו לקדם תוכנית של חיזוק העוטף, שהעוטף הזה זה מקום שא' הוא רחוק מהמרכז, ב', אנחנו רואים שלא נגמר "צוק איתן".
גדי ירקוני: למזלנו, אחרי זה היו שלוש שנים נפלאות והעוטף עוד פרח ופורח.
גדי ירקוני: ורק למועצה האזורית אשכול שבה אתם עכשיו יושבים הצטרפו 2,000 תושבים.
גדי ירקוני: אבל זה לא אומר שלא צריכים להמשיך ולקדם את העוטף ולעשות פה תוכניות מיוחדות.
גדי ירקוני: ואם לא יעשו את זה, העוטף רק ייחלש.
גדי ירקוני: אנחנו רואים שכל פעם קם איזה איום חדש, ואת כל האיומים האלה אנחנו אוכלוסייה שלומדת לעבור אותם.
גדי ירקוני: אבל אתם, אני אומר לכם, צריכים לראות איך, א', נותנים לאוכלוסייה לחיות פה כמה שיותר בשקט, ושאף אחד לא רוצה לחיות במקום שזה יהפוך להיות מסורת שכל הזמן יש עפיפונים או כדורים פורחים.
גדי ירקוני: ודבר שני, שיש פה באמת שמחת חיים ואפשר להמשיך לפתח את המקום הזה.
גדי ירקוני: ובלי שני הדברים האלה – א', ביטחון, אני אומר לך, היו פה שלוש וחצי שנים נפלאות, וב', חיזוק מבחינה כלכלית – יהיה קשה להמשיך ולקדם את העוטף.
גדי ירקוני: אני חושב שזה מה שחשוב מהביקור - - - א', שבאמת אף ישוב פה והאנשים לא מתכוונים מחר בבוקר לקום וללכת.
גדי ירקוני: הם אוהבים ומתכוונים להישאר פה, אבל צריכים את העזרה של ממשלת ישראל ושל הכנסת.
שלי יחימוביץ': גדי, אנחנו נמשיך לעוד הרבה עניינים אחרי.
שלי יחימוביץ': נוכחותך נחוצה כאן.
שלי יחימוביץ': אני רוצה עכשיו לשמוע סקירות מהירות – אמרנו כבר שאנחנו עוקבים אחר דוחות המבקר ויש לנו פה שניים מהבכירים שבנציגי מבקר המדינה: אחד, תת אלוף במילואים יוסי ביינהורן, מנהל החטיבה לביקורת מערכת הביטחון, והשני, עורך דין צחי סעד שהוא סמנכ"ל ומנהל החטיבה כלכלית.
שלי יחימוביץ': כלומר, הם מתכללים פה שתי סוגיות שונות, ששתיהן מאוד-מאוד רלוונטיות.
שלי יחימוביץ': יוסי, איפה אתה?
יוסי ביינהורן: אני פה.
שלי יחימוביץ': אז בוא תן לנו סקירה קצרה ככה.
שלי יחימוביץ': אתה מבין שאנחנו אקלקטיים ושאנחנו לא יכולים להיכנס לעובי הקורה בסוגיות הביטחוניות.
קריאה: זה ימתין לך לדבר סיום.
יוסי ביינהורן: הוועדה עשתה פה היום סיור והסיור הזה המחיש - - -
דדי שמחי: שלי, אני חייב לזוז.
שלי יחימוביץ': אנחנו רק נפרד מדדי.
דדי שמחי: נשאר פה מפקד מחוז דרום.
שלי יחימוביץ': כן, יוסי, בבקשה.
יוסי ביינהורן: הסיור המחיש את הנושאים שעסקנו בהם גם ב"צוק איתן" וגם אחרי "צוק איתן" – אגיד על זה מילה – שהם באמת, כשאני מנסה לתת לזה איזושהי מילה שתגדיר אותם זה בעצם איך מתכוננים לאיומים מתפתחים.
יוסי ביינהורן: זה למעשה היה "צוק איתן".
יוסי ביינהורן: כאשר התחלנו את "צוק איתן" – נזכיר עם הנושא המדיני יותר, ששם דיברנו כמוטו מרכזי על האסטרטגיה לעזה.
יוסי ביינהורן: הדרג המדיני דן באסטרטגיה בעזה.
יוסי ביינהורן: ראינו היום הרבה מאוד דברים, אבל השאלה האסטרטגית יותר שהייתה פה היא שאלה שאנחנו דנו הרבה בדוח הראשון ב"צוק איתן".
יוסי ביינהורן: מטבע הדברים, אני לא ארחיב פה, אבל זו בהחלט סוגיה שעדיין עומדת לפתחו של הדרג המדיני.
שלי יחימוביץ': שזה מתקשר לדברים של גדי.
שלי יחימוביץ': הוא שם את האצבע שם.
יוסי ביינהורן: בנושא המנהרות, אנחנו שוב דיברנו על איך אנחנו מתקדמים – איום שאנחנו מראים שהוא הולך ומתפתח בהתחלה בקצב אטי יחסית, אבל איום כזה יכול להתפתח וראינו שהמערכת לא התכוננה לזה.
יוסי ביינהורן: היא כבר ב-2008 עשתה תוכנית מאוד גדולה, אבל בעצם לא קידמה את האיום, לא במישורים טכנולוגים ואחרים וגם לא בהתכוננות ללחימה במתאר של מנהרות.
יוסי ביינהורן: כן ראינו – אפרופו מעקב אחר הדוחות – אחרי "צוק איתן", והדברים האלה נראו בשטח, מאמץ באמת גדול במישורים האלה גם של הצבא וגם של התחום האסטרטגי.
יוסי ביינהורן: בנושא הישובים פה, אני רוצה רק להקריא קטע קטן שאמרנו בסוף הדוח: "על משרד הביטחון ועל צה"ל לחזק את תחושת הביטחון של תושבי עוטף עזה ואת אמונם במערכת הביטחון".
יוסי ביינהורן: זה היה אחרי כל הדברים שתיארנו ואמרנו שהם לא בוצעו.
יוסי ביינהורן: בהסתכלות פני העתיד, כמו שאני חושב שציינו פה, תחושת הביטחון היא דבר חשוב ואת זה היה צריך לחזק, כי לפני "צוק איתן" הייתה פה ירידה גם ברמה של מרכיבי הביטחון וגם ברמה של הכוחות שפעלו פה.
יוסי ביינהורן: כמובן עכשיו הדברים נראים אחרת, אבל עדיין גם על הדבר הזה צריך להסתכל.
יוסי ביינהורן: פה אני רוצה לסיים ולהגיד על איומים אחרים שדנו בהם: איום הרחפנים – כשהתחלנו לעסוק בו אמרו: רחפנים זה עניין למשחקים של ילדים.
יוסי ביינהורן: ואנחנו רואים כבר היום שהרחפנים משמשים גם לטרור והם מוחשיים גם לגזרה הזאת.
יוסי ביינהורן: אמרנו בדוח – אם כי אנחנו בדוח הגלוי לא אמרנו הרבה, אלא אמרנו פחות – אמרנו בדוח הגלוי שלצה"ל אין מענה שלם.
יוסי ביינהורן: ואני חושב שאפשר לראות את זה גם פה.
יוסי ביינהורן: דיברנו על נושא של התקוממות המונים.
יוסי ביינהורן: אמנם לא יצא דוח אבל שלחנו על זה מזכר.
יוסי ביינהורן: דיברנו על נושא המיגון, המיגון הפיזי, דווקא בעניין הזה הייתה התקדמות יפה.
יוסי ביינהורן: אנחנו גם עוסקים היום בנושא הגנה ימית, שגם היא חלק מהמכלול.
יוסי ביינהורן: אם אני יכול להתרשם גם מהדוחות שקיבלנו וגם ממה שראינו היום בשטח, יש התקדמות אבל, למשל, הנושא של איום הבלונים – הוא גם סוג של איום, שגם הוא כשהוא מתחיל להתרחש הוא נראה מאוד קטן – אמנם לא עסקנו בזה אבל ברור לגמרי שהוא מסוג האיומים שאמרנו שצריך להסתכל אליהם ולראות לאן הם מתפתחים ולנסות לתת לזה מענה כמה שיותר מוקדם.
יוסי ביינהורן: וזה בעצם הלקח העיקרי מהדוחות ואני חושב שנכון גם להיום.
שלי יחימוביץ': עורך דין צחי סעד, סמנכ"ל ומנהל החטיבה הכלכלית.
שלי יחימוביץ': יניב, לא שכחתי אותך.
שלי יחימוביץ': אחר כך נעבור לסוגיית החקלאות; אחר כך לסוגיית מס הכנסה, ואם מישהו מראשי הישובים, מתושבי העוטף רוצה להעלות נושא נוסף הוא מוזמן בכל עת.
יצחק סעד: אז בקצרה, בצד האספקט הביטחוני יש גם אספקט כלכלי לצד גם האספקט החברתי.
יצחק סעד: ומבקר המדינה ער למצוקות של התושבים בחודשים האלה מכל האספקטים האלה וגם ערך סיור באזור הזה לפני מספר שבועות, שבו הוא גם שמע ישירות מהתושבים ומנציגיהם על המצוקות שלהם, במיוחד אני מדבר על המצוקות הכלכליות בין אם זה פגיעה ישירה ובין אם זה פגיעה עקיפה.
יצחק סעד: הוא גם העלה את הדברים שהוא שמע בפני שר האוצר במפגש שהתקיים לאחרונה.
יצחק סעד: ההתרשמות הייתה שאכן נעשים מעשים – ואנחנו תכף נרצה לשמוע גם את נציגי רשות המסים בעניין הזה – שנעשות פעולות ובעיקר יש כוונות טובות לפעול למען התושבים.
יצחק סעד: אבל עדיין אנחנו מתרשמים שגם בצד הזה יש עדיין מה לשפר, ופה אני רוצה לשמוע את נציגי רשות המסים ולקבל תמונת מצב מה קורה היום.
יצחק סעד: אנחנו כמשרד מבקר המדינה נמשיך לעקוב אחר זה.
יצחק סעד: אני רוצה להזכיר לתושבים במיוחד ולנציגים שלהם שבמשרדנו - - -
שלי יחימוביץ': צחי, אתם ממשיכים עכשיו לעשות, כדרכם לאחרונה, ביקורת בזמן אמת?
יצחק סעד: אנחנו ממשיכים לעשות ביקורות בזמן אמת.
יצחק סעד: הנושא הזה נמצא כרגע על סדר היום של המבקר.
יצחק סעד: לא בהכרח תהיה ביקורת מלאה, אבל הוא עוקב אחר ההתפתחויות, ולכן גם אמרתי שחשוב לנו לשמוע פה את ההתייחסויות של רשות המסים.
יצחק סעד: ואני רוצה להזכיר, ברשותך, לנציגי התושבים ולתושבים פה באזור שבמשרד מבקר המדינה קיימת גם נציבות תלונות הציבור, שעוסקת בטיפול בתלונות פרטניות של תושבים גם באזור הזה.
יצחק סעד: אנשים שמקבלים או שלא מקבלים תשובות טובות מגופי המדינה שמטפלים בהם בהקשרים האלה – אנחנו מדברים על הנזקים הכספיים, אבל גם בנושאים אחרים – מוזמנים ויותר ממוזמנים לפנות לנציבות, והיא תטפל בתלונות הפרטניות של כל התושבים.
יצחק סעד: אני אשמח מאוד שתביאו את זה גם לידיעת כלל התושבים באזור הזה.
יצחק סעד: לשאלתך, אנחנו - - -
שלי יחימוביץ': אני רק אוסיף שנציבות תלונות הציבור היא מאוד-מאוד-מאוד אפקטיבית לתלונות פרטניות, ויש לה שיניים ויכולה להגיע לכל מקום ולתווך את התיווך המהיר והיעיל ביותר.
שלי יחימוביץ': אז פשוט פונים לנציבות תלונות הציבור במשרד מבקר המדינה, ובאמת הניסיון מלמד שהם יודעים לסייע.
יצחק סעד: כן הנציבות בשני משפטים היא יחידה מיוחדת, מאוד גדולה, אצלנו במשרד שמטפלת בתלונות פרטניות של אדם פרטי שנפגע מרשויות השלטון.
יצחק סעד: במקרה הספציפי הזה, בנושאים שדיברנו עליהם ואתם מוזמנים לפנות ולעשות שימוש בכלי הזה, והיא תטפל בצורה יעילה וטובה ככל שניתן בתלונות האלה.
יצחק סעד: לסיכום, אני רק אגיד שמשרד המבקר ממשיך לעקוב אחר ההתפתחויות שיש פה.
יצחק סעד: חלק מזה זה גם הנוכחות בסיור היום.
יצחק סעד: ועל פי זה מבקר המדינה יבחן את הצורך בהמשך הטיפול של המשרד בנושאים האלה.
שלי יחימוביץ': וגם עכשיו אתם תהיו קשובים לדברים שיאמרו כאן מן הסתם.
יצחק סעד: בוודאי.
שלי יחימוביץ': מזכיר קיבוץ בארי, יניב, קודם כול, המון תודה על האירוח.
יניב הגי: בשמחה.
שלי יחימוביץ': ובבקשה.
יניב הגי: אז קוראים לי יניב.
יניב הגי: אני רוצה, קודם כול, להגיד תודה.
יניב הגי: תודה לנציגי הכבאות הארצית.
יניב הגי: הכבאים – אנחנו מאחרים אותם כאן בקיבוץ – והם עושים עבודה מדהימה.
יניב הגי: הם מסביב לשעון, כל הזמן עובדים, כל הזמן חוזרים חזרה הביתה מסריחים מעשן, הולכים רגע לאכול, דופקים מקלחת, חוזרים לשטח כל הזמן, כל הזמן, כל הזמן.
יניב הגי: וכנ"ל גם רשות הטבע והגנים וקק"ל, ועל הצבא אני בכלל לא מדבר.
יניב הגי: הם עושים עבודה מדהימה והתושבים ממש מעריכים את זה ואוהבים אותם ורואים את ההשקעה הזאת, וזה מדהים.
יניב הגי: אנחנו פה בקיבוץ מתארגנים על ידי מתנדבים, והמתנדבים האלה – יש לנו קבוצה של משהו כמו 30 מתנדבים שעושים משמרות מסביב לשעון, כולל סופי שבוע, כדי להתמודד עם האתגר הזה של השריפות.
קריאה: לפעילות הזאת יש מטרות.
יניב הגי: להתמודדות הזאת יש שתי מטרות מבחינתנו: מטרה אחת – לשמור על הנכסים שלנו מחוץ לקיבוץ; יש לנו בית קברות, יש לנו את נחביר, מקום עליה לקרקע, יש לנו חקלאות, יש לנו נכסים שאנחנו צריכים להגן עליהם ואנחנו מגנים עליהם כי אנחנו התושבים פה ולוקחים את הדברים לידיים.
יניב הגי: זה אחד.
יניב הגי: שניים – חוסן ומסוגלות:
יניב הגי: אנחנו לא חסרי עונים מול הדברים האלה שמגיעים מעזה, לא קסאמים ולא מנהרות וגם לא שריפות.
יניב הגי: אנחנו יודעים מה לעשות, ויש לנו צוותים שמתמודדים עם הדבר.
יניב הגי: וזה מראה לתושבים שאנחנו מסוגלים, ומסוגלות נותנת חוסן, וכל חוסן מאפשר לנו איזשהו אורך נשימה לאורך הרבה זמן.
יניב הגי: אנחנו צריכים את הזמן הזה.
יניב הגי: עכשיו דברים שאנחנו צריכים כדי להיות מסוגלים להמשיך ולתפקד ככה טוב: קודם כול, זה ציוד כיבוי.
יניב הגי: חסר לנו ציוד כיבוי, אנחנו קונים את זה מכספנו שלנו.
יניב הגי: זה מתחיל ממסכות עשן וזרנוקים, ונעלים חסינות חום, וטרקטורון ומשאבות וכל הציוד שיש בעצם לכבאים – לנו אין.
יניב הגי: חלק אנחנו מקבלים דרך המועצה, שעושה עבודה מדהימה גם – תודה גדי – וחלק אנחנו קונים בעצמנו.
יניב הגי: אנחנו צריכים ציוד כבאות.
יניב הגי: דבר שני, מים – אנחנו כאילו נלחמים על השדות, אבל קיצצו פה במים בצורה היסטרית, מעל מיליון קוב בשנה.
יניב הגי: ואין לנו מים בסוף לגדל את השדות.
יניב הגי: אז אם אנחנו עכשיו מדברים על ציונות ועל לגדל שדות ועד התלם האחרון, אנחנו חייבים מים בשביל החקלאות.
יניב הגי: אחרת השדות יתייבשו, וזה הולך לקרות.
יניב הגי: אנחנו מבינים שמשק המים בישראל הוא בבלגן ושאנחנו במחסור וכולנו במצב רוח שהכנרת יורדת למטה, אבל פה, בעוטף, אם לא יהיה מים, לא תהיה חקלאות.
יניב הגי: אנחנו מבקשים להחריג את העוטף מהקיצוץ במים.
קריאה: הם כבר חתמו פה.
יניב הגי: דבר האחרון: לא לשכוח אותנו בין הסבבים.
יניב הגי: כשיש סבב של לחימה, כולם מתגייסים.
יניב הגי: וכשאני אומר "כולם" זה גם המדינה וגם התושבים.
יניב הגי: אני מקבל טלפונים ממתנדבים מכל הארץ שרוצים לבוא להתנדב ולכבות שריפות, ומגורמים עסקיים שאומרים: בואו, תשלחו את הילדים ליום כיף.
יניב הגי: וההתגייסות ממש-ממש מחממת את הלב.
יניב הגי: אבל בין סבב לסבב יש דברים שאנחנו צריכים, ודיבר על זה גדי ירקוני: אנחנו צריכים פיתוח כלכלי, ואנחנו צריכים תחבורה ציבורית.
יניב הגי: לא יכול להיות שאין פה תחבורה ציבורית שמגיעה לקיבוץ בארי.
יניב הגי: ואנחנו רוצים עוד תקנים למרפאה.
שלי יחימוביץ': רגע, אין שום אוטובוס שמגיע לקיבוץ בארי?
יעקב מרגי: ברפורמה האחרונה, בארי לא נכנסה עם "דן בדרום"?
יניב הגי: יש "דן בדרום" שמגיע לכאן שש פעמים ביום מנתיבות.
יניב הגי: זה לא מספיק.
יניב הגי: אנשים רוצים לעבוד בתל אביב, אין להם תחבורה.
שלי יחימוביץ': ומנתיבות לבארי?
יניב הגי: מנתיבות יש אוטובוס שש פעמים ביום.
יניב הגי: בשביל שבן אדם יוכל לעבוד בתל אביב, ששם נמצאת העבודה, ולגור בבארי, הוא צריך תחבורה ציבורית של פעם בשעה לרכבת של שדרות.
יניב הגי: אז אנחנו עכשיו מתגייסים כדי לממן את זה בעצמנו, אבל לא יכול להיות שאנחנו נממן דברים שאנחנו, לדעתי, צריכים לקבל מהמדינה.
יניב הגי: ואני מבין שמספר האוטובוסים ביחס לתושבים בקיבוץ בארי הוא לא הולם את הסטנדרט הלאומי, אבל בגלל שאנחנו פרפריה צריך להשקיע יותר, וזה גם בתחבורה ציבורית וזה גם בכלכלה וזה גם בפיתוח וזה גם ברפואה וזה בכל התחומים שיש.
שלי יחימוביץ': ספציפית, אנחנו נפנה לשר התחבורה בעניין הזה.
שלי יחימוביץ': הוועדה תפנה.
יניב הגי: תודה.
יניב הגי: ויש עוד משהו אחד אחרון-אחרון שהוא אולי משאלה ואולי זה כבר לא נכון להגיד את זה אפילו בישראל של 2018, אבל אני כן מצפה מהמדינה לחתור לאיזשהו הסכם מדיני שהוא לאורך טווח כי החיים האלה מסבב לסבב לא יכולים להימשך ככה לעולם.
יניב הגי: וכאילו התייאשנו, אז יש סבב ועוד סבב, ועוד פעם טילים ובלונים ומנהרות, ואני לא יודע מה יהיה עוד ארבע שנים.
יניב הגי: אבל אפשר גם אחרת, וצריך להתאמץ בכיוון הזה.
יניב הגי: אנחנו התושבים צריכים תקווה; אנחנו רוצים לראות שנעשים מאמצים בכיוון הזה לא רק בזמן מלחמה, אלא גם ובעיקר בזמן שלום.
יניב הגי: בואו תראו לנו שאתם אתנו כל הזמן, לא רק בסבבים.
יניב הגי: תודה רבה.
שלי יחימוביץ': יואב מורג, מנהל מחוז הנגב במשרד החקלאות – יניב, תסלח לי שאני לא פותחת כאן את הסוגיה המדינית, כן?
יניב הגי: לא, לא.
יניב הגי: זה רק - - -
שלי יחימוביץ': לכולנו יש דעות והשקפת עולם ואני כמובן מסכימה אתך לחלוטין, אבל באמת אנחנו הגענו לכאן בצורה מאוד קונקרטית ופרקטית, ובהזדמנויות אחרות אנחנו נייצר כאן את הדיון על החזון המדיני.
שלי יחימוביץ': יואב מורג, מנהל מחוז הנגב במשרד החקלאות, איפה אתה?
יואב מורג: אני כאן.
שלי יחימוביץ': יואב, בוא נתחיל בשאלה קונקרטית בהמשך לדברים של יניב: הקיצוץ במכסות המים – האם אתם שוקלים, עומלים על איזושהי תוכנית כדי שיישובי העוטף החקלאיים יוחרגו מהקיצוץ הזה?
שלי יחימוביץ': זה נראה לי דבר אלמנטרי ביותר.
יואב מורג: הדרישה הזאת הועלתה על ידי ראשי המועצות לא פעם ולא פעמיים גם לשר התשתיות, גם לשר החקלאות.
יואב מורג: הקיצוץ במים הוא קיצוץ ארצי.
יואב מורג: יש מקומות שנפגעו הרבה יותר מאשר בעוטף עזה.
יואב מורג: אני לא בטוח שזה נכון להחריג את העוטף מבחינת מים.
יואב מורג: מה שכן נעשה היום: יהיו תוספות בשפד"ן, כי עיקר התושבים פה נשענים על מי שפד"ן.
יואב מורג: יהיו תוספות, כי יש לנו קצת עודפים בשפד"ן.
שלי יחימוביץ': "יהיו תוספות" זו החרגה מהקיצוץ במילים אחרות?
יואב מורג: לא.
יואב מורג: התוספות של השפד"ן הן לכל צרכני השפד"ן.
יואב מורג: עיקר צרכני השפד"ן יושבים בעוטף: באשכול, בשער הנגב - - -
שלי יחימוביץ': סליחה על השאלה, למה לא למקד באופן ספציפי רצועת ישובים שבאופן חריג ובוטה נפגעת יותר בגלל המצב הביטחוני כבר ארבעה חודשים?
שלי יחימוביץ': למה לא לתת להם איזושהי עדיפות לאומית?
יואב מורג: כי מבחינת מים לאומית, כמו שאמרתי, יש פגיעה באזורים אחרים שהיא קשה הרבה יותר מאשר באזור הזה.
יואב מורג: כרגע החלטה היא לא להחריג את העוטף.
יניב הגי: השפד"ן זה מצוין.
קריאה: מצוין, אבל לא לך.
יואב מורג: אם העוטף צריך, יכול להיות שצריך פיצוי כספי על הנושא של המים.
יואב מורג: כרגע לא הוחלט על העניין.
שלי יחימוביץ': אז השפד"ן הוא לציבור יותר רחב, אתה אומר, לרבות יישובי העוטף?
יואב מורג: השפד"ן הוא בעיקר ליישובי העוטף: המועצה האזורית אשכול ושער הנגב וחלק ממועצה האזורית חוף אשקלון, שדות נגב.
יואב מורג: עיקר צרכני השפד"ן יושבים בעוטף ובמועצות של העוטף.
שלי יחימוביץ': תן לנו עוד איזה - - -
קריאה: סדרי גודל של - - -
גדי ירקוני: אני רוצה להגיד לכם שתבינו על מה אתם מדברים, על מים, שזה כל כך משמעותי.
גדי ירקוני: בגדול הקיצוץ לכל ישוב פה הוא בסדר גודל של 400,000 קוב.
גדי ירקוני: 400,000 קוב תיקחו ותכפילו אותו עם החקלאות, זו כמות בסדר, לא מצוינת ולא רעה, זה שני שקלים.
גדי ירקוני: תחשבו איזה הפסד יש לכל ישוב בעוטף עזה מהקיצוץ הזה.
גדי ירקוני: אני יודע לספור 800,000 שקלים, מיליון שקלים.
גדי ירקוני: דווקא לעוטף צריכים לקצץ מכל המדינה הזאת?
גדי ירקוני: אני לא מצליח להבין גם את ההסבר של יואב.
שלי יחימוביץ': וגם צריך, יואב, להוסיף שיכול להיות שהפגיעה במקומות אחרים, חקלאית נטו, היא יותר גבוהה, אבל כאן האנשים האלה סופגים מהלומות כלכליות נרחבות.
505: בשביל זה - - -
שלי יחימוביץ': אבו, ראיתי אותך.
יואב מורג: יש גם בתהליכי אישור עכשיו חריגה נוספת במים השפירים שגם יש פה הרבה באזור – 10% נוספים.
יואב מורג: שזה גם יקל על המחסור.
שלי יחימוביץ': בואו נעבור לדברים נוספים שכרוכים לסיטואציה הזאת ולמשרד שלך.
יואב מורג: בסדר.
יואב מורג: נשרפו פה כ-6,000 דונם שדות חיטה ושעורה.
יואב מורג: הפיצוי צריך להיות דרך מס רכוש, אבל אנחנו פעלנו להאצת הקציר, להקדים את הקציר בסדרי גודל של חודש-חודש וחצי.
יואב מורג: לצורך העניין, שמנו 2 מיליון שקלים, 40,000 דונם, 14 משקים.
יואב מורג: הפרויקט הזה נגמר ועכשיו אנחנו בתהליכי תשלום למשקים.
קריאה: אגב, נזכיר את שכ"מ שהוחרגו בגלל שקבעו את ה-18 למאי.
קריאה: מן הסתם כל השדות נשרפו עד ה-18 למאי, מה שהם לא הספיקו לקצור.
יואב מורג: אנחנו עשינו פה נוהל בצורה מאוד-מאוד זריזה – בניגוד לכל הנחיות ולכל הדברים שמבקר המדינה לא ישמע – והצלחנו תוך יומיים-שלושה לארגן נוהל שמרגע שהייעוץ המשפטי אישר לנו אותו התחלנו להפעיל אותו.
יואב מורג: שכ"מ, הגד"ש המשותף של מפלסים וכפר עזה, קצרו לפני תחולת הנוהל, לכן הם לא נכנסו לנוהל.
יואב מורג: העלינו את זה לא פעם ולא פעמיים גם לוועדת התמיכות וגם לייעוץ המשפטי שלנו - - -
יואב מורג: לא ניתן לחרוג.
שלי יחימוביץ': מי אומר לכם שלא ניתן?
יואב מורג: היועצת המשפטית של המשרד.
יואב מורג: תחולת הנוהל מאותו יום, מאותו רגע, אי אפשר לאשר אותו בדיעבד.
שלי יחימוביץ': אנחנו יכולים, כמחוקקים, לשנות את הנוהל.
שלי יחימוביץ': זאת אומרת, להציע תיקון, אפילו תיקון חקיקה קל, למשל.
יואב מורג: זה לא חקיקה, זה נוהל חדש.
שלי יחימוביץ': כן, כן הבנתי שזה לא.
שלי יחימוביץ': אין לכם שום רעיון יצירתי לפתור את הבעיה הזאת?
יואב מורג: אנחנו ניסינו בכל דרך אפשרית - - -
שלי יחימוביץ': זאת המציאות, תורה למשה שירדה מסיני?
יואב מורג: זאת המציאות.
יעקב מרגי: שלי, שאלה - - -
יואב מורג: יש נוהלים, נוהלי תמיכה, מצד אחד אומרים - - -
יעקב מרגי: השאלה אם המשרד מעוניין לשלם לשכ"מ?
יואב מורג: זה לא סכום גדול, תבינו.
שלי יחימוביץ': נו, על אחת כמה וכמה.
יעקב מרגי: אז המשרד מעוניין לתמוך למרות שזה נקצר לפני הזמן?
יואב מורג: אז אני אומר שכרגע הייעוץ המשפטי שם לנו מגבלה ואמר: לא, אין בדיעבד.
גדי ירקוני: אבל הוא שואל משהו אחר.
יעקב מרגי: אני שואל שאלה: המדיניות שלכם, של הגורמים המקצועיים, היא כן לתמוך בהם?
קריאה: הם מנהלים את המדינה?
יואב מורג: זו לא מדיניות שלי או זה, אני אומר: יש ועדת תמיכה, ועדת התמיכה קיבלה את החלטות של הייעוץ המשפטי - - -
יואב מורג: נכון, אני לא עונה לך.
שלי יחימוביץ': אגב, הזמנתי את שר החקלאות באופן ספציפי, לא הזמנתי שרים אחרים, והוא סירב לבוא.
יואב מורג: טוב, אז הוא שלח את הנציג שלו.
יואב מורג: כן, עוד שניים-שלושה דברים קטנים.
יואב מורג: אנחנו מנסים ליצור איזה סט כללים לשנה הבאה של גידולים כאלה ואחרים, וצורת גידול על מנת שיהיה צמצום של נזקים במידה ותהליך השריפה יימשך.
יואב מורג: אנחנו בשלבי בנייה של הדברים האלה.
יואב מורג: יש פה גם פגיעה נוספת בשטחי מרעה בארבעה-חמישה משקים ובשניים-שלושה רועים בדואים שרועים פה עונתי.
יואב מורג: מס הרכוש מטפל בזה.
יואב מורג: אני מבין שאמיר דהן יתייחס לזה.
יואב מורג: אנחנו ניסינו לעזור מקצועית.
יואב מורג: הם סירבו קצת לקבל את עזרתנו.
יואב מורג: אני מקווה שהם יידעו לתת את הפיצוי הנכון.
שלי יחימוביץ': אבו וילן, מזכ"ל התאחדות חקלאי ישראל, בבקשה.
505: קודם כול, לבעיית המים – ברגע שייפתרו אותה ברמה הארצית, ניתן יהיה להעביר פה.
505: מה זה אומר?
505: מחודש אוקטובר אנחנו נמצאים - - - קיצוץ מרצון של 30 מיליון קוב, שייוותרו תמורת 2.5- 3 שקלים לקוב.
505: גם היום ניתן לעשות את זה, וניתן להעביר חלק מהמים מיידית.
505: זאת רשלנות פושעת של אגף התקציבים וממשלת ישראל שאמרנו להם באוקטובר: זה עלול לקרות ועדיף לנקוט בצעדים מוקדמים ולא לחכות שזה יקרה.
שלי יחימוביץ': עכשיו אתה מדבר על הקיצוץ הכללי, לא ספציפית על העוטף.
505: אבל מה זה "קיצוץ כללי"?
505: קיצצו השנה 50 מיליון קוב מים.
505: אם אתה אומר לחקלאי שיש לו גידולי שדה:
505: אל תשקה - - -
שלי יחימוביץ': אבו, סליחה, זו לא הזדמנות לדבר על כל הסוגיה הרחבה.
505: לא, זו הדרך לפתור את בעיית - - -
שלי יחימוביץ': יש לנו מספיק ישיבות ועדה לצורך זה.
505: כדי להביא ליישובי עוטף עזה עוד מים מהיום להיום, צריך ללכת על הפתרון הזה: לשלם כסף למי שמגדל גידולים חד-שנתיים, שיוותר ואז המים מתפנים.
505: זה פתרון אפשרי.
505: אני לא סתם אומר לך את זה.
505: עשר פעמים הייתי באגף התקציבים, מדבר לקירות.
505: אם שר האוצר, שר החקלאות תומך, הכול לקירות.
505: זה המחדל האמתי פה בלי חכמות.
505: הם צודקים במאה אחוז.
505: במצב שנוצר – תלכי פה, חמישה ק"מ לבננות ולאבוקדו של נחל עוז – יואב מורג בשם מדינת ישראל עודד אותם לנטוע.
505: יש עכשיו מיליון קוב, פירושו של דבר לייבש להם – פלוס השקאות – זה דבר בלתי אפשרי.
505: נקודה שנייה, מה שאמרת, אמרת ואת יודעת מה את אומרת.
505: מה זה כל הנוהלים האלה?
505: זה אפילו לא חקיקה, אין שום בעיה לתקן את זה.
505: לדוגמה, יש פה כוורות של דבש, מי שנשרפה לו כוורת מקבל פיצוי ממס רכוש, אבל אם הוא עומד על מרעה והמרעה לא שלו – בדרך כלל, ברוב המקרים, המרעה הוא לא של בעל הכוורות – לא מקבל פיצוי.
505: למה?
505: זה החוק.
505: יש פה נזק של 2 מיליון שקלים, זה לא סכומים אסטרונומיים.
505: אני כבר ראיתי אחרי מלחמת לבנון השנייה כשוועדת הכספים רצתה לטפל, תוך חודש ימים סידרו הכול.
505: אז פתאום משרד החקלאות, משפטנים – אני חושב שהוועדה לביקורת המדינה יכלה להתערב, ואפשר לשחרר הרבה מאוד פלומבות מיותרות so called משפטיות שבעצם זה עקשנות, שום דבר אחר.
שלי יחימוביץ': עוד בענייני החקלאות ספציפית, מישהו רוצה לומר דבר מה?
אדי פולונסקי: כן, בבקשה.
שלי יחימוביץ': בוא, תציג את עצמך.
אדי פולונסקי: צהרים טובים, שמי אדי פולונסקי.
אדי פולונסקי: אני מקיבוץ אור הנר.
אדי פולונסקי: אני רפתן, במידה מסוימת מייצג את ציבור הרפתנים בעוטף עזה, החקלאים, שעדיין יש למרות המאמצים של המדינה.
אדי פולונסקי: קודם כול, לסוגיית השריפות – מה שדיברתם והזכרתם שחלק מהצמצום בנזק זה המענה המיידי, שברוב המקרים זה היה על ידי אותם החקלאים שמסתובבים בשטח.
אדי פולונסקי: אותם החקלאים עם הכלים החקלאיים, עם הדיסקוס, עם השופלים שיש בשטח, עם הכלים שלנו.
אדי פולונסקי: ופתאום נודע לנו שאנחנו לא מבוטחים; כל מתנדב שמסתובב באזור השריפות לא מבוטח.
איל בן ראובן: זה המצב נכון לכרגע?
אדי פולונסקי: זה המצב נכון להיום.
אדי פולונסקי: אחרי 130 של שריפות עדיין - - -
קריאה: אין ביטוח רכוש ויש, במקרה של פגיעה, ביטוח לאומי כמו: הלכתי ברחוב, שברתי את הרגל.
אדי פולונסקי: בדיוק.
אדי פולונסקי: כלומר, בהרבה מקרים גם אין, כי בחברת הביטוח אומרים: אם אתה לא כבאי, אל תכנס לשם.
אדי פולונסקי: זה דבר ראשון.
אדי פולונסקי: דבר שני, בנושא - - -
שלי יחימוביץ': גיליתם את זה רק עכשיו?
אדי פולונסקי: לא גילינו את זה רק עכשיו, רק, את יודעת, עד לפני כמה ימים לא היה בדיוק עם לדבר.
אדי פולונסקי: לא מגיעים הרבה אנשים אלינו, וכשמגיעים – מגיעים לחוגי בית או לדברים יותר סגורים, ולא בדיוק אנחנו יכולים להעלות את הסוגיה הזו.
אדי פולונסקי: העלינו את הסוגיה מול שר הביטחון ביום שישי האחרון, נכון גדי?
אדי פולונסקי: לפני זה לא העלינו את הסוגיה הזאת.
אדי פולונסקי: משום מה זה לא טופל.
אדי פולונסקי: בנושא הנזקים לחקלאות – לנו בקיבוץ אור הנר ובקיבוץ ניר עם, בחוות שקמים, נשרפו קרוב ל-12,000 דונם שטחי מרעה.
אדי פולונסקי: הוצאות אדירות גם בגדרות וגם בנזקים לחקלאות שלידינו.
אדי פולונסקי: הרי כשהפרות בורחות ועולות על הגידולים היקרים, אנחנו מקבלים תביעות – ולנו אין אוכל לתת לפרות.
אדי פולונסקי: זה נושא מיידי שאנחנו צריכים לענות ואין תשובה.
אדי פולונסקי: אתמול הייתה כתבה שבה סיפרו שהחקלאים קיבלו 50% מהפיצוי, חלק פיצוי מלא וחלק 50%, זה שקר, זה שקר מלא.
אדי פולונסקי: לא קיבלנו גרוש.
שלי יחימוביץ': תכף נשמע את נציגי מס הכנסה.
אדי פולונסקי: וגם כששלשום היה נציג של מס רכוש באור הנר, הוא מנסה לעשות איתי איזושהי קומבינה: "בוא נסגור איכשהו".
אדי פולונסקי: הרי שקשה לנו לבדוק אקסלים.
שלי יחימוביץ': מה זה "קומבינה"?
אדי פולונסקי: קומבינה: "בוא נסגור, בוא תעריך איכשהו".
אדי פולונסקי: אני לא רוצה להעריך איכשהו.
אדי פולונסקי: אני נתתי אקסל, שלושה אקסלים שלחתי לכל מי שביקש שנשלח נתונים מדויקים על מה נשרף ולמה נשרף.
שלי יחימוביץ': אבל סליחה, מה רע בזה שהוא נותן לך לעשות את ההערכה ואומר: אני אזרום אתך?
אדי פולונסקי: אני לא רוצה הערכה גסה.
אדי פולונסקי: נתתי נתונים ואני לא חושב שאם אני, רפתן - - -
גדי ירקוני: הוא לא קיבל אותם, הוא לא קיבל את הנתונים.
אדי פולונסקי: אני רפתן.
אדי פולונסקי: נתתי נתונים מדויקים באקסל, אני חושב שאנשים מנוסים ממס רכוש צריכים להתקשות יותר מיומיים-שלושה לבדוק אם זה עושה שכל לתת אוכל לפרה.
אדי פולונסקי: חברים, אנחנו יכולים לדבר על דברים לאומיים – אבו יודע, אבו מכיר, אבל אני אומר: לתת אוכל לפרה היום, מחר.
אדי פולונסקי: אין לי איך לקנות את זה ואף אחד לא מכיר את זה.
אדי פולונסקי: ואין לי איך לקנות את זה, לצערי, עד מרס, כי לפי ההערכות של כל מיני אנשים שיודעים, עד מרס לא יהיה פה מרעה.
אדי פולונסקי: עכשיו, המצוקות הן אמתיות.
אדי פולונסקי: למי נשרף מתבן – והיו פה מתבנים שנשרפו – אנחנו לא מקבלים תשובות, ותשובה זה כסף.
אדי פולונסקי: ודבר האחרון: את יודעת, נפגשנו לפני מספר שנים ב"המעגל" של דן שילון - - -
שלי יחימוביץ': נפגשנו גם אחרי זה, נדמה לי, במפגש אחר.
אדי פולונסקי: ונפגשנו גם אחרי זה, ואמרתי שאנחנו החקלאים והתושבים בעוטף לא נלך, לא בגלל מנהרות ולא בגלל קאסמים ולא בגלל בלונים.
אדי פולונסקי: אבל אנחנו מבקשים מהממשלה הזאת שתיתן לנו להתפרנס בכבוד.
אדי פולונסקי: לא יכול להיות שבאותם הימים, שתוך כדי שאנחנו מכבים שריפות, מגיעים ירקות מעזה, ירקות שבין היתר מושקים ממי ביוב.
אדי פולונסקי: אף אחד לא יודע שזה מי ביוב; משרד הבריאות לא בודק שזה מי ביוב.
אדי פולונסקי: אנחנו צריכים לעמוד בסטנדרטים – מעזה יכולים לקבל את כל הירקות, את כל הדברים שיתחרו בנו.
אדי פולונסקי: העגבניות מטורקיה מגיעות לפה, ואנחנו שכחנו מה קרה ב"מרמרה".
אדי פולונסקי: והיום, באמירה פופוליסטית, שר האוצר מבקש לפרק את ענף הרפת, את ענף החלב.
אדי פולונסקי: אני חושב שזו התמיכה שאנחנו צריכים.
אדי פולונסקי: אנחנו לא צריכים חיבוק.
אדי פולונסקי: באמת, אני מודה לכל אחד מכם שהגיע לפה.
505: זה לא מנכ"ל משרד החקלאות, אז אל תיתן לו - - -
אדי פולונסקי: אני מודה לכל אחד מכם שהגיע לפה ושבאמת ירד לנגב, ירד לעוטף ומסתכל עלינו בעיניים.
אדי פולונסקי: וזה חיבוק חשוב, אבל בסופו של דבר מה שאנחנו צריכים זה לא נדבה, זה לא תמיכות, אנחנו רוצים להתפרנס מהעבודה שלנו.
אדי פולונסקי: אנחנו חקלאים.
אדי פולונסקי: וכשאני אומר שאנחנו חקלאים – אני חקלאי מאור הנר, החשמלאי שלי הוא משדרות, המכונאי שלי הוא מאשקלון.