GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<לידיה רבינוביץ': הוא מהווה רטרמטיזציה ופגיעה בכל אמון שעוד נשאר לילד או לנערה במערכת באופן שגם מטרפד את הרצון ואת היכולת להתמסר לטיפול במסגרות המדהימות שהמדינה משרתת.
<לידיה רבינוביץ': אם אני רוצה לדבר על קורל, שזאת הנערה, כמובן לא השם האמיתי שלה, אני רוצה לומר שכשאני פגשתי אותה, היא נאנסה על ידי שלושה גברים בהיותה בת 14 ושלושה חודשים.
<לידיה רבינוביץ': הם הורשעו ונגזר דינם בעסקת טיעון שהיא לא הייתה צד לו, היא לא הייתה מודעת לו, וכשאני פגשתי אותה היא דיברה אתי עשר דקות על האונס עצמו ושעתיים וחצי על הפגיעה שהיא עברה על ידי המערכות השונות.
<לידיה רבינוביץ': אם מדברים על המשטרה, היא הובאה למשטרה על ידי היועץ החינוכי שלו היא גילתה את הפגיעה.
<לידיה רבינוביץ': היא נחקרה במשטרה על ידי חוקר נוער גבר.
<לידיה רבינוביץ': היא נקראה שוב ושוב להשלמות חקירה ואחד הדברים שהיא תיארה לי היה שכשהיא מנסה להמשיך בחייה, היא מקבלת כל פעם טלפון ממספר לא מזוהה והיא יודעת שמספר לא מזוהה, זאת המשטרה.
<לידיה רבינוביץ': כל פעם שהיא מקבלת טלפון ממספר לא מזוהה, היא קורסת ונכנסת לחוסר תפקוד.
<לידיה רבינוביץ': במסגרת השלמות החקירה נערך עימות.
<לידיה רבינוביץ': היא כמובן מתארת את החוויה של להיחקר על ידי גבר כחוויה מאוד טראומתית מבחינתה.
<לידיה רבינוביץ': היא נדרשה לעבור עימות עם אחד האנסים, זה שפגע בה בצורה הכי חמורה, ובמסגרת העימות היא חוותה התמוטטות עצבים, אושפזה במחלקה הפסיכיאטרית לראשונה בחייה, ישירות היא הגיעה מהמשטרה למחלקה הפסיכיאטרית, שם היא עברה תקיפה מינית נוספת על ידי הצוות.
<לידיה רבינוביץ': לימים, כאשר הוגש כתב האישום, כמו שאמרתי, ההליכים המשפטיים הפליליים פשוט נערכו מאחורי גבה ושלא בידיעתה.
<לידיה רבינוביץ': ביקשתם לקצר ואני מקצרת.
שלי יחימוביץ': את מעלה סוגיה שונה לחלוטין והיא שיתוף הקורבן בהליכים הפליליים.
שלי יחימוביץ': זאת סוגיה עצומה בפני עצמה.
<לידיה רבינוביץ': עוד לפני שאנחנו מגיעים לשם, בואו נדבר על כך שההליכים הפליליים לא יהווה פגיעה.
שלי יחימוביץ': אני חושבת שהדברים שלך וגם הדברים שסיפרה כאן הא, הם אולי תשובה עצובה ומכאיבה אבל תשובה לכל אלה ששואלים מה נזכרת עכשיו.
שלי יחימוביץ': תשובה לכל אלה שתוהים למה קורבנות תקיפה מינית לא רצים מיד למשטרה להגיש תלונה כי אנחנו שומעים את זה כמעין האשמה מוטחת, אז למה לא התלוננת במשטרה, או מה נזכרת עכשיו, או למה חיכית עשרים שנים.
<לידיה רבינוביץ': או למה את לא מוכנה ללכת לטיפול.
שלי יחימוביץ': ברור לחלוטין, ואנחנו עדיין, למרות השיפורים המשמעותיים, חווים תופעה ידועה והיא שאחרי הפגיעה המינית, עצם הפנייה לרשויות היא בעצמה טראומה חוזרת ונשנית.
שלי יחימוביץ': גם כשזה מגיע להליכים פליליים ויש כתב אישום ויש משפט, קורבן תקיפה כבר מועדת לתקיפה מצד הסניגורים של התוקפים וכן הלאה וכל ההתנסות עם המערכות שבאות בין היתר לעשות צדק ולטפל אחרי הפגיעה, היא התנסות מאוד מאוד קשה בפני עצמה ולפעמים אפילו יש נפגעות שמתארות את זה כאונס שני, עד כדי כך.
שלי יחימוביץ': אנחנו מכירים את הרטוריקה הזאת, אנחנו שומעים אותה לא פעם.
שלי יחימוביץ': לכן דווקא הטיפול כאן צריך להיות מלווה בכל כך הרבה תמיכה נפשית, בכל כך הרבה רכות ובכל כך הרבה הבנה, הכלה, תמיכה וכאן לעתים קרובות נפגעות חוות בדיוק ההפך מזה, עד כדי נידוי מהעיר וצורך להסתלק לעיר אחרת.
שלי יחימוביץ': זה דבר שהוא מחריד והוא ממש בלתי נתפס וזאת התשובה להאשמות המגונות האלה בדבר הלכאורה ההיזכרות המאוחרת.
שלי יחימוביץ': אין קורבן שנזכרה פתאום כי שום קורבן לא שכחה ולא שכח מעולם שהוא נפגע.
שלי יחימוביץ': יש רגע שבו לפעמים בחלק מהמקרים הן אוזרות אומץ או הם אוזרים אומץ כי בגילאים רכים בנים שהם קורבנות תקיפה מינית, כמו בנות, הרגע של אותה יכולת לבוא ולזעוק את הזעקה, הרגע ש-הא התמודדה אתו כבר בשלב מאוד מוקדם ובאומץ רב ונדיר, זה הרגע שבו הן לכאורה "נזכרות".
שלי יחימוביץ': ברור שעסקנו כאן בנושא שהוא רחב יריעה ואנחנו ממשיכים לעסוק בו ובכל הזירות האפשריות, הציבורית, הפרלמנטרית.
שלי יחימוביץ': כל העבודה הנפלאה שעושים כל היושבים כאן מסביב לשולחן, ברור שמדובר עוד בים או בביצה ענקית שצריך לייבש.
שלי יחימוביץ': זה אתגר אדיר חברתי, כלכלי, נפשי וכאן באמת בחרנו ביום הזה שבו מציינים את יום זכויות הילד הבין לאומי לטפל בנקודה אחת מאוד מאוד ספציפית של אותם מרכזי הגנה עליהם נכתב דוח הביקורת.
שלי יחימוביץ': אני ממש שמחה גם ברמה האישית וגם ברמה המערכתית שבנקודה הספציפית הזאת אנחנו באים עם בשורות אופטימיות.
שלי יחימוביץ': אנחנו רגילים כאן
שלי יחימוביץ': למתוח ביקורת קשה מאוד על חלק מהמוזמנים על כך שהם לא הפנימו את הליקויים שדוח המבקר הצביע עליהם, אבל כאן אנחנו רואים באמת הפנמה של חלק מאוד נרחב מהדוח, גם עמידה ביעדים וגם הקמת כל מרכזי ההקמה כאשר הדגש כאן בנקודה הספציפית הזאת, וכאן גם הוועדה תפנה לגורמים הרלוונטיים, הוא היעדר הידע בציבור וגם בחלק מהגורמים המטפלים על קיומם של אותם מרכזי הגנה שעצם הידיעה עליהם צריכה להיות נחלתו של כל ילד, של כל הורה, ולפחות ברמה שמרכזי הסיוע לנפגעי ונפגעי תקיפה מינית ידועים בציבור.
שלי יחימוביץ': באמת ההיזקקות וחוסר האונים בגילאים האלה, הם עוד חריפים וחמורים פי כמה וכמה.
שלי יחימוביץ': הבקשה שלי גם ממשרד הרווחה וגם מהמשטרה היא לקבל נתונים מעודכנים.
שלי יחימוביץ': אנחנו נפנה גם לפרקליטות ונבקש נתונים מעודכנים בדבר מספר הפניות, כמו שאמרת חברת הכנסת אורלי לוי, לגבי מספר ההליכים הפליליים שהתחילו להינקט בגלל הפניות, האם זה אמנם עומד עדיין על עשרים אחוזים שזה שיעור מאוד מאוד מדאיג.
שלי יחימוביץ': יש לי תחושה שכל מאה אחוזי התלונות היו תלונות אמת.
שלי יחימוביץ': אגב, זו הפשיעה שתלונות השווא בה היא הכי נמוכה מכל סוגי הפשיעה.
שלי יחימוביץ': אני מניחה שכל מאה אחוזים שהגיעו להתלונן, הם הגיעו עם פגיעה, עם תקיפה, עם פצע, עם חבלה בנפש ובגוף וכאשר רק בעשרים אחוזים בכלל מתחיל להינקט איזשהו הליך פלילי, אנחנו כן צריכים לשאול את עצמנו מה קורה כאן.
שלי יחימוביץ': אני מאוד אשמח אם גם לפי הנתונים האלה פתאום נדע שחל שינוי מאוד משמעותי לטובה והנה עכשיו השיעורים עלו.
<קריאה: הבעיה היא בחקירות.
<קריאה: הבעיה היא באופן החקירות.
שלי יחימוביץ': אני לא פותחת את הדיון.
שלי יחימוביץ': אני מסכמת אותו.
שלי יחימוביץ': אנחנו נבקש נתונים בעניין הזה.
שלי יחימוביץ': גם נפנה בעניין של היידוע והקמפיין הציבורי.
שלי יחימוביץ': שוב אני אומרת שכמות הפטפטת שאני שומעת משרים שעושים לעצמם פרסומות אין סופיות במדיה על דברים שהם בוודאי חשובים לעומת היעדר הדבר הזה, היא בעיני מאוד מאוד מקוממת וגם בעניין הזה נבקש לפעול.
אורלי לוי אבקסיס: פרסום ברדיו הוא גם זול יותר.
<אביטל יחזקאלי: אם אפשר לומר מילה.
<אביטל יחזקאלי: אני יועצת פרלמנטרית של חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון.
שלי יחימוביץ': אני כבר סיכמתי את הדיון ועם כל הכבוד, חברת הכנסת יכולה להגיע לכאן.
<אביטל יחזקאלי: חברת הכנסת מנהלת דיון גדול.
שלי יחימוביץ': כבר סיכמתי את הדיון.
שלי יחימוביץ': את יכולה להעביר את ההצעות שלך לוועדה.
<אביטל יחזקאלי: אני אשמח להעביר.
שלי יחימוביץ': אנחנו פותחים ישיבה שעניינה פעילות ה-BDS בעולם והחשש בקשר לקיום האירווזיון בארץ, אבל עוד לפני אי אפשר להתעלם מהאירועים ההיסטוריים שמתרחשים עכשיו.
שלי יחימוביץ': פסגת טראמפ-קים, שנראית בלתי אפשרית והזויה לחלוטין ומראה שכל דבר אפשרי והמילים שלום עולמי – שהן פנטסטיות כמובן – נראות קרובות מאי פעם.
שלי יחימוביץ': אז חשוב לי לפתוח את הישיבה הזאת ולהגיד שבקרוב אצלנו, אמן.
שלי יחימוביץ': ועכשיו לענייננו.
שלי יחימוביץ': אנחנו עוסקים בדו"ח מבקר המדינה שעוסק בפעילות ישראל אל מול פעילות ה-BDS בעולם.
שלי יחימוביץ': אנחנו מקיימים את הדיון הזה נוכח הידיעה שהיו לא מעט ניסיונות כבר עכשיו, מיד אחרי הניצחון של נטע ברזילי באירוויזיון, ניסיונות לסכל את האירווזיון בישראל בכלל.
שלי יחימוביץ': היו כמה קריאות להחרמת האירווזיון בישראל, גם דמויות פוליטיות בסדר גודל בינוני, גם כל מיני ארגונים.
שלי יחימוביץ': פורסמה גם בחשבון הטוויטר הרשמי של האירווזיון הודעה לא להזמין עדיין כרטיסים, כי הסיפור לא ודאי.
שלי יחימוביץ': כל זה, בצל כל מה שהתרחש סביב משחק הידידות ישראל-ארגנטינה – מעורר חששות מסוימים, אם כי אני צריכה לסייג ולומר שהידיעה האחרונה, על ההחלטה של ראש הממשלה שלא להתערב במיקום של האירווזיון וההודעה כנגד של מי שמארגנים את האירוע, שאין להם בעיה לקיים את האירווזיון דווקא בירושלים, אבל הם דורשים שיתקיים מכרז כחוק.
שלי יחימוביץ': כל הדברים האלה יחד ממתנים את הסיפור ומרגיעים אותנו.
שלי יחימוביץ': לפחות אותי, בתור חובבת ותיקה של האירווזיון.
שלי יחימוביץ': לכן הישיבה הזאת שנקבעה עוד לפני ההודעה של ראש הממשלה, מתקיימת עכשיו בווליום קצת יותר נמוך, אבל אנחנו נשתדל לקדם פני כל רעה אפשרית ולהתארגן כך שאנחנו לא נהיה עדים שוב לפיאסקו שהתרחש סביב משחק הידידות ישראל-ארגנטינה.
שלי יחימוביץ': אני רוצה להגיד שנמצאים איתנו פה כבר תלמידי כיתות י'-י"ב מבית הספר לשגרירים צעירים, בהמשך גם ניתן לכם זכות דיבור.
שלי יחימוביץ': אתם נראים כמו שגרירים צעירים.
שלי יחימוביץ': אבל אנחנו נפתח בדיון מבקר המדינה, שיציג אותו עורך דין תמיר גזיאל, מנהל ביקורת בכיר.
שלי יחימוביץ': אתה בעצמך עשית את הדו"ח, נכון?
שלי יחימוביץ': בדרך כלל מי שמדבר זה ראש החטיבה והוא מספר מה עשו האחרים, אבל אתה עשית את הדו"ח ואני מניחה שאתה הכי בקיא בחומר.
שלי יחימוביץ': כן לנו סקירה.
תמיר גזיאל: הדו"ח הזה נעשה על תקופה משנת 2001 עד שנת 2011, כאשר אנחנו סקרנו את הפעילות של משרד החוץ והמשרדים העמיתים בנושא הזה.
תמיר גזיאל: ה-BDS היא איזו שהיא תנועה רעיונית, קואליציה אקלקטית של ארגונים ברחבי העולם.
תמיר גזיאל: זה יותר רעיון מאשר ארגון היררכי.
תמיר גזיאל: ה-BDS קיים כבר מאז ועידת דרבן, משנת 2001 ולמעשה הוא מציב אתגרים בתחום ההסברה, הדיפלומטיה, מדיניות הכלכלה למדינת ישראל.
תמיר גזיאל: משרד החוץ, כגורם שאמון על ההסברה ועל הדיפלומטיה הציבורית ועל הקשר עם החברה האזרחית, הוביל את המאבק בדה-לגיטימציה לישראל דרך ה-BDS.
תמיר גזיאל: הוא עשה את זה בהצלחה חלקית.
תמיר גזיאל: לא ראינו הישגים ניכרים, לא ראינו מדדים, לא ראינו יעדים ברורים ובשנת 2014 התפקיד הזה ניטל ממנו ועובר למשרד לנושאים אסטרטגיים.
תמיר גזיאל: דא עקא שהמשרד לעניינים אסטרטגיים, נטול התוכנה, היכולת, המיומנות המקצועי, הפרישה התשתיתית ולכן המשרד הזה עושה כמה פעולות שלא ברור לנו איך הן אמורות להצליח, או איך הן אמורות להתמודד עם התופעה.
תמיר גזיאל: בשורה התחתונה, למשרד לנושאים אסטרטגיים יש את החומרה.
תמיר גזיאל: הוא קיבל בינואר 2016 – 128 מיליון שקלים כדי להתמודד עם ה-BDS.
תמיר גזיאל: למשרד החוץ יש את התוכנה, יש את הנו-האו, יש את הפרישה התשתיתית, יש את הנציגים ואת ההיכרות המעמיקה עם כל מדינה ומדינה.
תמיר גזיאל: השילוב ביניהם - - -
שלי יחימוביץ': למה בעצם זה עבר למשרד לעניינים אסטרטגיים?
תמיר גזיאל: זאת הייתה החלטה של ראש הממשלה.
שלי יחימוביץ': בקיצור איזו שהיא חלוקה קואליציונית כדי לייצר איזה שהוא מקבץ של נושאי עיסוק יש מאין ובגלי קשר קוהרנטי לתכלית עצמה.
שלי יחימוביץ': כי די ברור, אני חושבת לכל היושבים בחדר, שמי שצריך להתעסק עם ה-BDS זה משרד החוץ, כן.
תמיר גזיאל: נכון.
תמיר גזיאל: משרד החוץ סבל מהיעדר תקציבים וכוח אדם בנציגויות, אבל הוא בנה איזה שהוא מערך.
תמיר גזיאל: המשרד לנושאים אסטרטגיים פועל בנושא הזה כבר שנתיים.
תמיר גזיאל: אנחנו לא יודעים מה הוא עושה ואיך הוא עושה.
תמיר גזיאל: אנחנו גם לא יודעים, הקבינט המדיני ביטחוני - - -
נחמן שי: לא בדקתם אף פעם את המשרד החדש?
תמיר גזיאל: אנחנו לא בדקנו את המשרד החדש - - -
נחמן שי: בדקתם בערך רק את משרד החוץ?
תמיר גזיאל: רק - - -
נחמן שי: אבל הם קיימים, הם פועלים.
תמיר גזיאל: שוב, הם קיימים משנת 2009, אבל בהיבט הזה של מאבק ב-BDS בדקנו אותם עד שנת 2015.
תמיר גזיאל: בשנת 2016 הם מקבלים את התקציבים המשמעותיים ומתחילים לפעול.
נחמן שי: ומאז לא בדקתם?
תמיר גזיאל: לא בדקנו, אבל מה שכן, המלצנו שהקבינט המדיני ביטחוני, בהינתן שהמשרד הזה הוא לא משרד שיש לו יתרון מובנה בתחום הזה, שיעקוב בצורה מסודרת אחרי הפעילות הבין משרדית, אחרי הפעילויות הייעודיות שהוא עושה, אחרי ניצול התקציבים, אחרי יישום תכניות העבודה; והכי חשוב - אחרי התוצאות.
תמיר גזיאל: בסופו של דבר במאני טיים, מבחן התוצאה זה מה שקובע, אבל אנחנו לא יודעים אם זה מה שקורה.
תמיר גזיאל: אז זה בעניין של ה-BDS.
תמיר גזיאל: אנחנו כמובן גם התעסקנו במאבק באנטישמיות.
שלי יחימוביץ': רגע, אבל מה קורה בעצם ימים אלה?
תמיר גזיאל: אנחנו יודעים שבעצם ימים אלה מרכז הכובד אכן עבר לשם.
שלי יחימוביץ': כל הביקורת שלכם מתמצה בהעברת הסמכויות למשרד לעניינים אסטרטגיים?
תמיר גזיאל: לא.
תמיר גזיאל: הביקורת נעשתה במשרד החוץ עד שנת 2015.
תמיר גזיאל: ראינו שהתוצאות לא היו ניכרות, לא היו משמעותיות.
תמיר גזיאל: זאת אומרת ה-BDS פרח והתעצם.
תמיר גזיאל: לא ראינו שמשרד החוץ - - -
שלי יחימוביץ': פרח והתעצם זה לא בהכרח משרד החוץ.
תמיר גזיאל: כן, כן, אבל לא ראינו - - -
שלי יחימוביץ': הוא פרח והתעצם כי הוא פרח והתעצם.
שלי יחימוביץ': השאלה אם יש איזה שהן פעולות מעשיות שאתם רואים במסגרת דו"ח הביקורת שלכם, איזה שהן פעולות ספציפיות שיש לכם ביקורת עליהן, שנעשו או שלא נעשו.
תמיר גזיאל: אנחנו ראינו שהייתה אוזלת יד בעיקר בכוח האדם הייעודי.
תמיר גזיאל: זאת אומרת משרד החוץ היה זקוק לאנשים בנציגויות שיעשו את הפעילות הספציפית שהוא ייעד להם ולא היה לו אותם.
תמיר גזיאל: מה שהמשרד לנושאים אסטרטגיים בא ואמר, שהוא מביא תקנים, הוא מביא אנשים.
תמיר גזיאל: אנחנו לא יודעים אם זה קרה בפועל ואם כך - - -
שלי יחימוביץ': כי לא בדקתם.
תמיר גזיאל: כי בשנתיים האחרונות אנחנו לא שם.
שלי יחימוביץ': כלומר בדקתם עד 2015.
תמיר גזיאל: עד שנת 2015, כן.
תמיר גזיאל: הנושא הנוסף בזיקה ישירה לענייו, זה מאבק בגילויי האנטישמיות.
תמיר גזיאל: אנחנו רואים עלייה מתמדת בשני סוגים של אנטישמיות.
תמיר גזיאל: יש אנטישמיות ישנה כנגד פרטים וקהילות יהודיות, שגם מגיעה לאיום פיזי וגם כמובן לאיומים חברתיים וקהילתיים.
תמיר גזיאל: אבל יש מה שנקרא אנטישמיות חדשה, זאת אומרת התארגנויות נגד הזכות של העם היהודי להגדרה עצמית.
תמיר גזיאל: זאת אומרת האנטישמיות החדשה – המטרה שלה היא ישראל.
תמיר גזיאל: ישראל היא לא לגיטימית.
תמיר גזיאל: לא יכול להיות קיבוץ מדיני לעם היהודי וגם ההתארגנויות האלה מציבות אתגרים שמשרד החוץ היה צריך לפצל או להפריד את הסמכויות שלו ממשרד חדש – משרד התפוצות.
תמיר גזיאל: גם פה הממשקים היו חלקיים ולא מספקים.
שלי יחימוביץ': צחי גבריאל, מנכ"ל המערכה נגד הדה-לגיטימציה ומשנה למנכ"ל במשרד לעניינים אסטרטגיים.
שלי יחימוביץ': ספר לנו מה קרה מאז שנת 2015.
צחי גבריאלי: בשמחה גברתי יושבת הראש.
צחי גבריאלי: רק לתקן, מנהל המערכה כנגד הדה-לגיטימציה.
צחי גבריאלי: מנכ"לית המשרד היא בעצם סימה וקנין גיל.
שלי יחימוביץ': זה מה שאמרתי, אתה לא צריך לתקן.
צחי גבריאלי: היה כתוב מנכ"ל.
צחי גבריאלי: אני לא לוקח תארים שלא לי.
צחי גבריאלי: נציג מבקר המדינה תאר נאמנה את הדברים ואני ברשותכם רוצה, בהמשך לדיווחים שנערכים באופן שוטף גם בועדת החוץ והביטחון וגם בוועדת החוץ והביטחון משנה משנה, הדברים מתוארים בהרחבה, כולל גם בקבינט כבר פעמיים וכולל לראש הממשלה בשלושה דיונים נפרדים.
צחי גבריאלי: הדברים משוקפים ומתוארים בפורומים הרלבנטיים כמובן.
צחי גבריאלי: ברשות
צחי גבריאלי: כם אני אתאר את כלל הפעילות שנעשית, כמובן ב - - -
צחי גבריאלי: בבקשה גברתי.
שלי יחימוביץ': ובדברים החסויים אם יהיה צורך, נדון בהם בוועדת המשנה החסויה.
צחי גבריאלי: בשמחה רבה.
צחי גבריאלי: בעצם משנת 2016, או נתחיל לפני כן: החלטת הממשלה, החלטת הקבינט המדיני-ביטחוני קובעת באוקטובר 2015 שמוקצים, לאחר דרישה או בעצם הישג של השר גלעד ארדן, הוא מצליח להשיג לראשונה 100 מיליון שקלים כספים שלא היו קיימים קודם.
צחי גבריאלי: אני רוצה רגע לשים את הדברים - - -
שלי יחימוביץ': בסדר, זה לא-.
שלי יחימוביץ': מחיאות כפיים סוערות לשר גלעד ארדן.
צחי גבריאלי: לא, לא, אני אומר את הדברים.
צחי גבריאלי: החלטת הקבינט מגיעה באוקטובר 2015 ובעצם בתחילת שנת 2016 - - -
שלי יחימוביץ': מה זה להשיג?
שלי יחימוביץ': בוא תדבר עניינית.
שלי יחימוביץ': הוא לא הלך וגירד והשיג בעמל רב.
שלי יחימוביץ': זה הממשלה החליטה להקצות – תודה לאל – כסף, סכום מסוים סוף סוף למלחמה ב - - -
צחי גבריאלי: גברתי אכן תודה לאל, כי קודם לא היה את הכסף וגם לא היו התקנים.
צחי גבריאלי: אני שמח לבשר היום, בשנת 2018 יש כוח משימה לאומי שעוסק כנגד חרמות יום יום.
שלי יחימוביץ': מה הם עושים?
צחי גבריאלי: הוא מונה 25 אנשים.
צחי גבריאלי: 25 האנשים האלה בתפקידים שונים, מעולמות המחקר, דרך עולמות הסוציאל מדייה, דרך עולמות הרשתיות.
צחי גבריאלי: כלכלנים, משפטנים, אנשים שמאד מוכשרים לפנות החוצה ובעיקר לא פנימה לישראל.
צחי גבריאלי: הפעילות עצמה נעשית ויש לנו מדדים שונים ומשונים, אבל ביקשת ממני להיות קצר, ברשותך גברתי.
עליזה לביא: אבל מה עושים?
עליזה לביא: אני לא הבנתי גברתי מה ששאלת.
עליזה לביא: מה עושים?
צחי גבריאלי: אני כבר אציין.
עליזה לביא: אני מקשיבה.
עליזה לביא: מחקר.
שלי יחימוביץ': לא, הוא אומר שהוא - - -
צחי גבריאלי: אנחנו נשענים על שלוש רגליים.
צחי גבריאלי: רגל אחת של אותה מערכה, אותו כוח משימה לאומי שעושה בעצם מחקר על פעילות הארגונים.
צחי גבריאלי: הרגל השנייה היא בעצם רגל יוזמות והיא מניעה את הרשת הפרו-ישראלית בעולם.
צחי גבריאלי: אנחנו בקשר עם למעלה מ-130 ארגונים.
צחי גבריאלי: בשבוע הבא – אני שמח לבשר – מתכנסים 130 ראשי ארגונים בירושלים, שכולם ממוקדים ומסורים למאבק בחרם; והרגל השלישית היא רגל תודעתית, הסברתית.
צחי גבריאלי: היא עושה בין פעילויות חיוביות ובין פעילויות פחות חיוביות כנגד ארגוני החרם.
צחי גבריאלי: אני אציין ברשות
צחי גבריאלי: כם כמה דברים.
צחי גבריאלי: בעולמות המחקר לראשונה יש למדינת ישראל סוף סוף תמונה מי הם הארגונים, אותה רשת ארגוני חרמות ברחבי העולם.
צחי גבריאלי: מדובר על כמה עשרות בולטים ועוד כמה מאות, גברתי יושבת הראש, ברחבי העולם.
צחי גבריאלי: מעולם לא הייתה את התמונה הזאת למדינת ישראל ואני שמח לבשר שיש את התמונה.
צחי גבריאלי: היא הוצגה גם לוועדת החוץ והביטחון וגם לקבינט.
צחי גבריאלי: מחקר - - -
שלי יחימוביץ': יש לנו את התמונה.
צחי גבריאלי: יש לנו את התמונה, יש לנו את מקורות המימון – מאיפה בעצם מקבלים כסף ארגוני BDS ברחבי העולם.
צחי גבריאלי: יש פעילות ענפה לעצירת מיליוני דולרים שנעצרו.
צחי גבריאלי: בדיוק בחודשים האחרונים, אגב, פעילות מדינית עמוקה וענפה שנעשית גם מול האיחוד האירופי ומול גורמים אחרים ונעצרו כספים לארגונים שמקדמים חרמות.
עליזה לביא: מה אתה יכול לשתף אותנו?
עליזה לביא: מה המקורות?
עליזה לביא: אתה יכול לספר לנו?
צחי גבריאלי: בוודאי.
צחי גבריאלי: שלושה מקורות עיקריים.
צחי גבריאלי: אם אני צריך לשרטט את זה ברשותכם בצורת פירמידה, תדמיינו רגע איתי – הבסיס הרחב של הפירמידה הוא מימון מדינתי, בעיקר מימון אירופי.
צחי גבריאלי: הטפח או החלק שיושב מעליו הוא קרנות פרטיות ברחבי העולם, זה יכול להיות קרנות פרטיות אירופאיות או אמריקניות, ולמעלה, בשפיץ של הפירמידה, זה בעצם מה שנקרא מימון המונים – אנשים שתורמים לארגוני חרמות.
שלי יחימוביץ': אני אשאל אותך שאלה קונקרטית, במיוחד נוכח נושא הישיבה שלנו.
צחי גבריאלי: בשמחה.
שלי יחימוביץ': זה לא סוד שארגוני ה-BDS כבר מנסים לסכל את האירוויזיון בישראל.
שלי יחימוביץ': הנה דבר עכשווי, אנחנו עוד נדבר פה בהמשך על הפוטנציאל האדיר שיש בתחרות כזאת בישראל, תיירותי, תרבותי, יחסי ציבור נפלאים למדינה וכן הלאה.
שלי יחימוביץ': אתם יודעים שהדבר הזה איך שהוא יושב לפתחנו.
שלי יחימוביץ': הנה מקרה מבחן שהוא ממש ממש עכשווי, מה הפעילות שלכם?
צחי גבריאלי: זה מסוג המקרים שחונה בסמכותם של מספר משרדים, למרות שמדובר בתאגיד כתאגיד, אבל רגע כשאנחנו מסתכלים ברמת מדינה וגם אני חובב נלהב, כיליד 1973 של אירוויזיון, מהגרמים עם ג'ינג'נס חאן והיוונים עם סוקרטס סופר-סטאר.
שלי יחימוביץ': הצחקת אותי.
צחי גבריאלי: את אומרת זה לא מספיק.
צחי גבריאלי: אוקיי.
צחי גבריאלי: האירוויזיון כאירווזיון הוא בוודאי מימד לאומי.
צחי גבריאלי: קיומו של האירווזיון, עשרות אלפי אנשים שמגיעים לישראל, בוודאי ובוודאי מאוכלוסיות מסוימות, להט"ב שמגיעים לישראל בדרך כלל לפני, במצעד השנתי בתל אביב ובוודאי ובוודאי בעולם של מאות מיליוני צופים ברחבי העולם שרואים את זה.
צחי גבריאלי: יש בוודאי סטנד מאד משמעותי לישראל באירוע כזה.
צחי גבריאלי: אגב, אני מזכיר להם את הג'ירו לפני חודש – 830 מיליון איש ברחבי העולם רואים את הג'ירו.
צחי גבריאלי: זה לא אירוע שונה.
נחמן שי: זה נוגע לכם?
נחמן שי: אתם הייתם מעורבים בזה?
נחמן שי: מה הקשר שלכם?
צחי גבריאלי: אני יכול לספר לך פה על - - -
שלי יחימוביץ': לא, לא, אני רוצה שתתייחס לאירווזיון.
צחי גבריאלי: אוקיי, בשמחה.
שלי יחימוביץ': הג'ירו מאחורינו.
צחי גבריאלי: הג'ירו מאחורינו בהצלחה רבה.
צחי גבריאלי: אגב ניסיון גם של פעילות BDS כנגד הג'ירו.
שלי יחימוביץ': ספר לי על ההיערכות לכך שהאירוויזיון יתקיים בצורה המיטבית.
צחי גבריאלי: האירווזיון כמימד לאומי וכפרויקט לאומי חייב לעבוד ויעבוד בצורה של ועדה בין משרדית.
צחי גבריאלי: כמובן שאנחנו נהיה שם בתור אלה שנותנים אני יכול להגיד סוג של הגנה נדרשת בפני ארגוני דה-לגיטימציה וחרמות שבוודאי יופעלו - - -
עליזה לביא: סליחה, יש ועדה בין משרדית?
עליזה לביא: שמעת על קיומה?
עליזה לביא: אתה אומר לנו שתהיה ועדה בין משרדית.
עליזה לביא: יש כזאת החלטה?
צחי גבריאלי: ברשותך חברת הכנסת, נשאלתי על המתודולוגיה.
צחי גבריאלי: נשאלתי על ידי חברת הכנסת, יושבת הראש - - -
עליזה לביא: זה כבר תרחישים.
עליזה לביא: לא, שנבין, כי אפשר היה להבין מהדברים שלך שכבר קמה ועדה בין משרדית.
צחי גבריאלי: לא אמרתי דבר כזה.
עליזה לביא: בוא נהיה ברורים.
עליזה לביא: אני רוצה להבהיר, אני פה כדי ללמוד, לשמוע כנציגת ציבור, כמו שאתה יודע.
צחי גבריאלי: אני אפרט את כל מה שנדרש ואת כל מה שצריך ברמת המספר הכי קטן.
עליזה לביא: אתה מדבר קצת גבוה בשבילי.
צחי גבריאלי: אני פה בשביל להסביר בשמחה רבה.
עליזה לביא: אז תסביר עד הסוף ותפסיק ללגלג.
עליזה לביא: תענה לי כשאני שואלת – יש לך תרחיש שתהיה ועדה בין משרדית, נכון?
עליזה לביא: זה תרחיש.
עליזה לביא: המלצה.
צחי גבריאלי: אז אני רוצה לציין שיש לי כבוד מאד גדול למוסד הזה, בוודאי לך גברתי ולמוסד של הוועדה לביקורת המדינה.
עליזה לביא: אוקיי, אז אם לא קשה לך - - -
צחי גבריאלי: חלילה לי ללגלג כעובד ציבור לכנסת.
עליזה לביא: אוקיי, אז קדימה, תמשיך.
שלי יחימוביץ': עליזה, תתני לי לנהל את הוועדה.
עליזה לביא: לא, גברתי, זה - - -
שלי יחימוביץ': בסדר, תני לו לדבר.
עליזה לביא: אני נותנת.
שלי יחימוביץ': קדימה.
צחי גבריאלי: אירווזיון בוודאי כפרויקט לאומי חייב להיות בתוך טיפול בין משרדי, בוודאי משרדי התרבות, החוץ, אנחנו, היבטים מסוימים בוודאי של תיירות ואחרים, כולל היבטים של מטה הסברה לאומי במשרד ראש הממשלה.
צחי גבריאלי: יש פה צורך בפעילות חיובית הסברתית משמעותית כלפי קהלים מסוימים, אם זה קהלים בוודאי ובוודאי אירופאים, ששם אנחנו מתחילים לראות את קצה הקרחון.
צחי גבריאלי: אם זה איסלנד, שכבר אמרה את דברה ומקומות נוספים.
צחי גבריאלי: פחות בוודאי בקהלים אמריקאים, נדבר על יעילות בהקצאת משאבים.
צחי גבריאלי: בוודאי ובוודאי אם אני מתרגט רגע קהלים, כל העולם שנקרא אינטר סקשיונליטי, בעצם עולם הצילוביות של הזהות זה להט"ב, זה מיעוטים ואחרים ובוודאי ובוודאי הנעה של רשת עמוקה.
צחי גבריאלי: אני תיכף אציין את שלוש הרשתות שבנינו בעמל רב במשרד ואנחנו מאד מאד גאים בהן.
צחי גבריאלי: הרשת הראשונה אמרתי מתכנסת בישראל בשבוע הבא, של 130 ארגונים.
צחי גבריאלי: רשת משפטים ברחבי העולם שנקראת ליגל נטו ורק פור ישראל, התכנסה בפברואר לראשונה עם 125 משפטים ברחבי העולם, מ-24 מדינות.
שלי יחימוביץ': אבל זה היה לפני האירוויזיון.
צחי גבריאלי: לפני, לפני, אבל זה כלים.
שלי יחימוביץ': לפני שידעתם שהאירווזיון בישראל.
צחי גבריאלי: חד משמעית.
צחי גבריאלי: זה כלים שאנחנו הבנו שאנחנו חייבים להקים תשתיות.
צחי גבריאלי: כמו שהצד השני עובד כרשת והוא יעבוד, אני אומר לכם, כרשת לעולם האירווזיון.
צחי גבריאלי: אנחנו נראה פתאום את פקב"י, הזרוע האקדמית הפלסטינית – Palestinian academic control of boycott of Israel – וה-BNC שיושב ברמאללה וגורמים אחרים – PAC בלונדון ובוודאי JVP ואחרים ו-AMP ו-PAC, כולם פתאום יתחילו כמקהלה.
צחי גבריאלי: והמקהלה הזו עובדת כרשת והיא מניעה קמפיינים ויהיה קמפיין שהוא עוד לא גדל, אגב, גברתי.
צחי גבריאלי: עדיין אין קמפיין רשמי.
צחי גבריאלי: יהיה.
שלי יחימוביץ': קמפיין שלנו אתה מתכוון?
צחי גבריאלי: הקמפיין שלהם.
שלי יחימוביץ': שלהם.
צחי גבריאלי: אין קמפיין רשמי, אבל אין לנו ספק שיהיה.
שלי יחימוביץ': אולי זה יישאר כך, מי יודע.
צחי גבריאלי: לא בטוח, לאור העבר.
שלי יחימוביץ': עכשיו כשאנחנו בפתחנו של שלום עולמי, אז לך תדע.
צחי גבריאלי: רשת משפטנים אמרתי והתוספת האחרונה ממרס האחרון, אנחנו מאד מאד גאים בך, גברתי, בלי שמץ של לגלוג.
צחי גבריאלי: הקמנו רשת של בלוגרים, 80 בלוגרים - - -
שלי יחימוביץ': מי מלגלג?
שלי יחימוביץ': למה לגלוג?
צחי גבריאלי: לא, לא, פשוט אמרתי ל - - -
עליזה לביא: מי לגלג?
שלי יחימוביץ': זה נשמע לי דבר אלמנטארי.
צחי גבריאלי: בסדר, אני שמח.
צחי גבריאלי: הכל בסדר.
צחי גבריאלי: הקמנו רשת שנקראת דיג'יטל.
צחי גבריאלי: אפשר למצוא אותה בסוציאל מדיה.
צחי גבריאלי: היא מורכבת מ-80 בלוגרים מעשרות מדינות.
צחי גבריאלי: מסרים של ישראל, מיצובה של ישראל, מלחמה בחרם.
צחי גבריאלי: אני אומר לכם שמאז שהרשת הזו קמה במרס, יש פעילות בלתי סבירה ומאד מבורכת של 10 מיליון עוקבים ברחבי העולם עם הרשת הזו.
צחי גבריאלי: אני מדבר על מנהלי רשתות, אני מדבר על בלוגרים - - -
נחמן שי: זו רשת שלישית?
צחי גבריאלי: זו רשת שלישית.
צחי גבריאלי: הראשונה היא רשת של המנכ"לים, של ראשי הארגונים.
נחמן שי: של ה-130 ארגונים?
נחמן שי: זו שמתכנסת בשבוע הבא?
צחי גבריאלי: בשבוע הבא.
צחי גבריאלי: מי שירצה בוודאי, אז אני אשמח להזמין, מי שירצה ללמוד יותר.
צחי גבריאלי: הרשת השנייה היא רשת משפטנים.
צחי גבריאלי: יש מאבק משפטי כנגד ישראל ויכול להיות גם שהאירווזיון יקבל את מנת חלקו המשפטית באותו קמפיין דה לגיטימציה לישראל וחרם ככל שיהיה ולמיטב הבנתי ושיפוטי המקצועי, גברתי יושבת הראש, אני מניח שיהיה דבר כזה או אחר.
צחי גבריאלי: הדבר השלישי הוא בוודאי בעולמות התודעה.
צחי גבריאלי: אני רוצה ברשותכם לספר לכם על האנשים שנמצאים במערכה.
צחי גבריאלי: זה כוח משימה.
צחי גבריאלי: רוב האנשים עזבו את מה שהם עושים בחיים במקומות שונים והקמנו את הדבר הזה של 25 אנשים שמאד מאד מחויבים.
צחי גבריאלי: לפחות ממה שהוצג, גברתי יושבת הראש, בוועדת המשנה וגם לוועדת החוץ והביטחון, אני חושב שהדברים בשם אומרם, כשנכנסנו למספרים ולפעילויות, שאני מתנצל, אבל אני לא אוכל לתאר פה.
צחי גבריאלי: אז הייתה, אני חושב, איזו שהיא שביעות רצון.
צחי גבריאלי: אני לא יכול לדבר בשם אומרם.
צחי גבריאלי: דבר אחרון.
צחי גבריאלי: גברתי, ציינת את שגרירים ברשת.
צחי גבריאלי: אנחנו עובדים עם שגרירים ברשת, עם המרכז להעצמת מנהיגות נוער, יש לנו פרויקט איתם.
צחי גבריאלי: מפליא ומופלא, עם מאות בני נוער.
צחי גבריאלי: אנחנו תומכים בפעילות הזו כבר שנה וחצי.
צחי גבריאלי: משלחות שיצאו.
צחי גבריאלי: אגב, לא ידעתי שהם יהיו פה.
צחי גבריאלי: אני מאד מאד שמח לראות אתכם.
צחי גבריאלי: ד"ש למנהלים שלכם, להילה ולדולב.
צחי גבריאלי: אני יודע ששגרירים ברשת זה רשת של בתי ספר ברחבי הארץ, שבעצם עושה פעילות.
צחי גבריאלי: 3,000 בני נוער ומי שיוצא למשלחות, כמה מאות כל פעם.
צחי גבריאלי: אני לא מזמן ביקרתי בבית ספר בכפר סבא שיצא למשלחת.
צחי גבריאלי: אז אנחנו בוודאי נטועים וטמונים בפרויקט הזה וגם נמשיך את התמיכה בפרויקט.
צחי גבריאלי: כן, חשוב לי רגע להגיד משהו, גברתי, על תודעה.
צחי גבריאלי: סיפור החרם הוא בסוף סיפור תודעתי.
צחי גבריאלי: בשנת 2017 – ואני רגע אומר שעשינו את סיכומי השנה – לא היה הישג משמעותי לעולם החרמות – לא באקדמיה, לא בכלכלה ובוודאי גם לא בעולמות התרבות, למעט זמרת שלא כולם מכירים שקוראים לה לורד.