GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יולי יואל אדלשטיין: לא מזמן אנחנו נפגשנו, אמנם צריך לדייק ולומר שזה היה בכובע שלך כנציב קבילות הציבור בפעם האחרונה, אבל היום אנחנו מקבלים עוד דוח שמתייחס לנושאים רבים ומגוונים, אחד מהם זה הנושא של הרשויות המקומיות, נושא שמוכר לכולנו בחיי היום יום.
יולי יואל אדלשטיין: אין אזרח במדינת ישראל שלא גר ברשות מקומית זו או אחרת ולכן הדבר חשוב לכולנו.
יולי יואל אדלשטיין: יש נושאים שוטפים מוכרים, אבל אני הייתי רוצה לעמוד על משהו שגם היום בנשיאות הכנסת שהתקיימה סביב השולחן הזה לפני שעה קלה, נושאים דומים ונושקים לדברים שהעלית בדוח שלך עלו לשולחנה של הכנסת ואני מדבר על נושא שהוא לא רק איכות החיים, אלא על החיים עצמם, וזה כל הנושא של מיגון.
יולי יואל אדלשטיין: אתה מתייחס בדוח לנושא הזה, דברים שקשורים לתפקוד הרשויות המקומיות, אתה גם שם דגש על כל מה שקשור למגזר הלא יהודי ומה שקורה שם בתחום הזה ואני חושב, כפי שאנחנו תמיד אומרים, הנושאים שמבקר המדינה ומשרדו מעלים לסדר היום לא רק משפרים את איכות חיינו במידה שהם נלקחים בחשבון על ידי הממשלה, אלא גם לפעמים דואגים לחיים עצמם, וכאן זאת בעצם אחת הדוגמאות הבולטות ואני רוצה להודות לך על כך.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו כדרכנו בכנסת, בוועדה לביקורת המדינה, בראשות חברת הכנסת יחימוביץ, נמשיך את המעקב ונגרום לכל מי שצריך לבצע גם לבצע.
יולי יואל אדלשטיין: משפט אחרון, לפני שאתה ויושבת ראש הוועדה תאמרו את דברכם, אני רוצה לציין שעבור מנהלת הוועדה, גב' חנה פריידין, עם כל הכבוד לקצב שלך, אבל כנראה זה הדוח האחרון שהיא מקבלת כאן יחד איתנו טרם פרישתה ואנחנו מודים לך על השנים הרבות, בכנסת בכלל, בוועדה בפרט, ומאחלים כל הצלחה בהמשך הדרך.
חנה פריידין: תודה.
יולי יואל אדלשטיין: אז תודה לך.
יולי יואל אדלשטיין: אדוני המבקר, בבקשה.
מבקר המדינה יוסף שפירא: אדוני יושב ראש הכנסת, חבר הכנסת יואל יולי אדלשטיין, גברתי יושבת ראש של הוועדה לענייני ביקורת המדינה, חברת הכנסת שלי יחימוביץ, גב' חנה פריידין, מנהלת הוועדה לענייני ביקורת המדינה, בהצלחה בדרכך הבאה ובתפקידייך הרבים שלפנייך.
מבקר המדינה יוסף שפירא: השלטון המקומי מופקד במידה רבה על קיום שגרת היומיום של כל אחד ואחד מאזרחי המדינה ותושביה בעת שלום ובעתות חירום.
מבקר המדינה יוסף שפירא: בדוח זה שבנו לעסוק בנושא מיגון ומקלוט בשטחן של רשויות מקומיות מהמגזר הלא יהודי בצפון ובדרום ונמצא כי מצב המיגון בהן עגום במיוחד.
מבקר המדינה יוסף שפירא: ל-46% מהתושבים במגזר, דהיינו 550,000 תושבים, אין מיגון תקני.
מבקר המדינה יוסף שפירא: ממצאי הדוח מחייבים טיפול ברמה לאומית, הן במחסור החמור בתשתיות מיגון והן בליקויים הנוגעים לתחזוקת המקלטים ולציוד המצוי בהם.
מבקר המדינה יוסף שפירא: כן ניתן דגש מיוחד לנושא השמירה על עקרונות דיני המכרזים שבבסיסם עומדת החובה החלה על הרשויות המקומיות לנהל את התקשרויותיהן על יסוד תחרות הוגנת.
מבקר המדינה יוסף שפירא: במועצות המקומיות חורפיש, יסוד המעלה, מגדל, מזרע, עילבון ופקיעין נמצאו כשלים בתפקוד המועצות המקומיות הנוגעות לפעולות בנושאי רכש והתקשרויות, בעריכת מכרזים ובהעסקת יועצים ונותני שירות ונמצאו מצבים של ניגוד עניינים בהתקשרויות עם מקורבים של נבחרים ועם עובדי מועצה בעצמם.
מבקר המדינה יוסף שפירא: הממצאים מעלים חשש לפגיעה בעקרון השוויון ולביצוע פעולות בניגוד להוראות החוק.
מבקר המדינה יוסף שפירא: הממצאים במועצה המקומית עילבון מלמדים על ליקויים, חלקם חמורים, בתפקיד המועצה והעומד בראשה ובפעולותיהם בנושא רכש והתקשרויות, העסקת יועצים, נותני שירותים וניהול כוח אדם.
מבקר המדינה יוסף שפירא: עלה גם מקרה של ניגוד עניינים חמור בין גזבר המועצה ובין מזכיר המועצה שלאחר כעשר שנים טרם הוסדר וכן התגלו ניגודי עניינים בהעסקת קרובי משפחה של ראש המועצה.
מבקר המדינה יוסף שפירא: לסיכום, על הגופים המבוקרים מוטלת החובה לפעול בדרך מהירה ויעילה לתיקון הליקויים שצוינו בדוח על מנת לקדם את השירות הציבורי בישראל ובכך לשפר את איכות החיים והסביבה של תושבי ישראל.
מבקר המדינה יוסף שפירא: אסיים בנושא אקטואלי, אבקש לציין כי בקרוב מאוד יפרסם משרדנו דוח מתכלל בנושא מוכנות לקראת רעידת אדמה, מבנים ותעשיות שבו נבדק באופן מקיף נושא התשתיות בבתי ספר, בתי חולים ומגורים פרטיים לאורך קו השבר.
יולי יואל אדלשטיין: תודה, אדוני המבקר.
יולי יואל אדלשטיין: גברתי יושבת ראש הוועדה לביקורת המדינה, בבקשה.
שלי יחימוביץ': אדוני היושב ראש, כבוד המבקר, מנכ"ל המשרד, מנהלת הוועדה חנה פריידין, שנתנה את מיטב שנותיה לניהול הוועדה על הצד הטוב ביותר.
שלי יחימוביץ': אני מאחלת לך שהפרק הבא יהיה מספק ומתגמל וחשוב לא פחות, אני בטוחה שזה יקרה.
שלי יחימוביץ': הדוח על הרשויות המקומיות הוא מטבע הדברים הופך להיות חלק מאוד מהותי מעבודתה של הוועדה לביקורת המדינה.
שלי יחימוביץ': אני חושבת, כבוד המבקר, שמדובר בדוח חשוב מאוד, לא הראשון בסדרה, אתה עושה את זה באופן שוטף, אבל אין ספק שלפעמים השלטון המקומי זה רחוק מהעין, רחוק מהלב, והעין לא בוחנת דיה ולפעמים הכללים הם, לא בכל הרשויות כמובן, אבל הם מעט יותר רופפים מאשר בשלטון המרכזי אפילו ולכן לביקורת הזאת יש חשיבות רבה ביותר.
שלי יחימוביץ': חלק בלתי נפרד, אם כי הוא לא קיים כאן בדוח, אבל הוא מלווה אותנו כחוט השני בטיפול ברשויות המקומיות וחלק גדול מזה הוא בסמכותך, ברשותך ובאחריותך, זה גורלם של מבקרי הפנים ברשויות המקומיות, שאתה נותן להם גיבוי ומגן עליהם כאשר הם נזקקים לכך והם נזקקים לכך לעתים קרובות.
שלי יחימוביץ': לאחרונה, לפני כחודשיים, סוף סוף התקנו תקנות שמאפשרות מינימום של תקנים למבקרי הפנים, כך שלא יהיה ניתן לנקום בהם, במרכאות, על עבודתם המצוינת באמצעות קיצוץ תקנים.
שלי יחימוביץ': זה היה בשיתוף משרד הפנים, בהשראתך במידה רבה מאוד.
שלי יחימוביץ': חלק מהנושאים בדוח כבר נדונו בוועדה וחלק יידונו גם בהמשך, גם במהלך הפגרה.
שלי יחימוביץ': נראה לי שהדוח הזה חשוב מכדי לפסוח עליו ולכן יהיו כמה דיונים מיוחדים, גם בדוח הזה וגם בדוחות אחרים.
שלי יחימוביץ': ושוב אני מודה לך על עבודתך המצוינת ועל חשיבותה ההולכת ומוכחת יותר ויותר של ביקורת בזמן אמת.
איל בן ראובן: רבותיי, בוקר טוב.
איל בן ראובן: אנחנו התכנסנו פה לדיון שבעיניי הוא שאלה מאוד מעניינת, מבחינה ציבורית.
איל בן ראובן: נבנתה טייסת בעבר לכיבוי אש, עברנו את אסון הכרמל ואנחנו כולנו יודעים את ההיסטוריה.
איל בן ראובן: נאמרו הרבה דברים, הרבה ביקורות, על הרלוונטיות ועל הצורה שהיא נבנתה.
איל בן ראובן: זה לא הדיון היום, הדיון היום הוא לא על זה, הדיון היום בא לשאול שאלה שמבחינה ציבורית היא מעניינת.
איל בן ראובן: ישנה טייסת כיבוי למדינת ישראל, קיימת, ישנו אירוע אש שנמשך כבר מספר חודשים, עפיפונים, בלונים, you name it, והשאלה היא, שאלת הדיון, האם הטייסת פועלת, האם היא רלוונטית.
איל בן ראובן: אם היא לא רלוונטית, האם צריך לעשות משהו כדי שהיא כן תהיה רלוונטית לעתיד.
איל בן ראובן: האירוע הזה הוא אירוע שאנחנו מקווים שיימצא פתרון טכנולוגי כזה או אחר, שאולי יוריד קצת את נושא העפיפונים, אבל אני מציע לא יותר מדי להתייחס לעניין הזה.
איל בן ראובן: אני יכול לומר לכם שמניסיוני לפחות סוגיית אש על שטחים אזרחיים היא אירוע שאנחנו צריכים להיות מוכנים לאפשרות כזו, גם בשגרה וכמובן גם בחירום.
איל בן ראובן: אני זוכר כשהגעתי לקרית שמונה, בתחילת מלחמת לבנון השנייה, לתת פקודה לחטיבת הנח"ל, שהייתה אז בגיבור, התמונה שהייתה אז הייתה תמונה נורא לא נעימה, כל ההרים שמסביב לקרית שמונה, הכול בער בשלב ההוא.
איל בן ראובן: ללמדנו שאירוע אש בשגרה ובחירום הוא אירוע קיים ואנחנו צריכים לשאול את עצמנו האם הטייסת שבנינו היא בנויה נכון, היא רלוונטית למספר מתארים גדול.
איל בן ראובן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה, יום רביעי ,27 ביוני.
איל בן ראובן: השאלה היא סוגיית היחידה האווירית של משטרת ישראל וההתמודדות עם עפיפוני התעברה ביישובי עוטף עזה.
איל בן ראובן: מה שאני מבקש לדיון עצמו, כללי הדיון מה שנקרא, לא מתפרצים, למעט, יש לנו את איילת, חברת הכנסת, אז לגבי חברי כנסת, יש להם פריבילגיה אחת, שהם יכולים להתפרץ לדברים, אבל אנחנו משתדלים לעשות את זה בנימוס.
איל בן ראובן: לגבי השאר, כל מי שרוצה לדבר נרשם, מדבר, לא מתפרצים.
איל בן ראובן: אני מבקש לכבד את אלה שמדברים גם אם חושבים אחרת, זה בסדר גמור, אבל נא לתת לאנשים לגמור לדבר.
איל בן ראובן: אני מבקש תשובות קצרות ולעניין, לא פריסות שאנחנו הרבה פעמים שומעים אותן פה, אבל הן לא עושות לנו שום דבר טוב.
איל בן ראובן: אני מבקש ככה, אני רוצה לשים את השאלות כדי שנדון בהן ולאחר מכן נשאל גם שאלות קונקרטיות.
איל בן ראובן: השאלה הראשונה, האם טייסת הכיבוי של משטרת ישראל, שמשימתה כיבוי שריפות, היא רלוונטית ולוקחת חלק נכון באירוע האש שאנחנו נמצאים בו היום.
איל בן ראובן: דיברתי קודם על ההשלכות של זה לגבי אירועים עתידיים, בעיקר בחירום.
איל בן ראובן: אני אבקש לשמוע, בעיקר מנציגי הטייסת, את סוגיית ההתאמה של המטוסים לאתגר הזה.
איל בן ראובן: מאחר שנשמעו טענות כאלה ואחרות אז אני כן רוצה לשמוע קצת על סוגיית הסמכות והאחריות שבין רשות הכבאות לבין משטרת ישראל, ופה אני מוסיף נקודה, לבין צה"ל באירועים האלה.
איל בן ראובן: זאת אומרת קצת להבין את שרשרת הפיקוד בדבר הזה ואם ובמידה שרוצים עכשיו להפעיל, מי מחליט על הפעלת האווירונים, האם צה"ל שהוא שם בסך הכול מנהל את האירועים, או כב"ה, איך התהליך הזה קורה?
איל בן ראובן: אני ארצה כן לשמוע, בשטח נמצאים שם הרבה כלים אוויריים שמסתובבים שם, כטב"מים ומטוסים ומסוקים, כולם מסתובבים שם, מסתובבים שם גם מטוסי ריסוס קטנים יותר שבעבר הייתה להם כשירות של כיבוי אש וגם היום המטוסים האלה טסים בשטח, בעיקר מרססים, זאת אומרת הם עושים את זה והם עושים את זה בקרבת הגבול.
איל בן ראובן: השאלה שאני רוצה להבין פה בדיון, בהנחה ובאם יש סוגיות כאלה ואחרות שאולי תיכף נדבר לגבי בטחון שדה פה בדיון הזה, לגבי בטחון מידע, אבל במידה שיש מגבלות על המטוסים האלה, האם ולמה אנחנו לא משתמשים במטוסים שבלאו הכי מגהצים שם וטסים שם בשטח ואולי כן יכולים לתת איזה שהוא מענה.
איל בן ראובן: בסך הכול בסופו של דבר צריך להבין, באירוע אש כזה, באירוע חירום, ברור, אני מקווה, לכולם שאנחנו צריכים לתת גם מענה הגנתי הכי טוב שאפשר, ובזה צה"ל עוסק היום, בלנסות לתת פתרון לעפיפונים, טכנולוגי כזה או אחר, אבל גם בלתת את המענה הכי הכי הכי אפקטיבי שאפשר לגבי סוגיית כיבוי האש.
איל בן ראובן: אם אפשר לכבות את האש יותר מהר ממה שאנחנו עושים היום בגלל מגבלות כאלה ואחרות, הדבר הזה מחייב לתת תשובות למה ואם אפשר לשפר, אם אפשר לעשות את זה יותר טוב.
איל בן ראובן: זו בעצם מטרת הדיון.
איילת נחמיאס ורבין: איל, אני אוכל לדבר בפתח הדברים?
איילת נחמיאס ורבין: כי אני צריכה ללכת תיכף להצבעות.
איל בן ראובן: יש לך דקה?
איל בן ראובן: אני אתן למבקר המדינה.
איל בן ראובן: אני רוצה שמבקר המדינה ייתן כמה מילים, לאחר מכן איילת ולאחר מכן נתחיל בדיון לשאול את השאלות.
איל בן ראובן: עוד מילה לגבי בטחון מידע.
איל בן ראובן: לבקשת המשטרה, הכבאות, הבנתי שיש כמה נושאים שלא נכון לדבר עליהם בדיון בשידור, אז אני כבר אומר פה, לא נדבר עליהם פה, ואם בסיום הדיון אני אחשוב שיש מקום לדיון נוסף, כלומר שלא קיבלתי את כל התשובות ואני צריך דיון נוסף, אז לוועדת ביקורת המדינה יש ועדה מסווגת, לשמחתי אני גם חבר בוועדה הזאת, ונוכל לקיים דיון נוסף, סגור, ושם נוכל לשמוע אם נצטרך פרטים נוספים לגבי העניין.
איל בן ראובן: מבקר המדינה, בבקשה.
יובל חיו: בוקר טוב, אני אומר בקצרה, אני אתייחס לנקודות הממשק של משרד מבקר המדינה לכל הסוגיה של אש, אוויר וכיבוי.
יובל חיו: למעשה ההתייחסות הראשונה לסוגיה הזו הייתה בדוח הביקורת על השריפה בכרמל, שפורסם בדצמבר 2010.
יובל חיו: זמן לא ארוך לאחר פרסום הדוח הזה נערך דוח ביקורת נוסף בנושא בניין הכוח לכיבוי שריפות מהאוויר.
יובל חיו: זה דוח ביקורת שהתייחס לדברים בשנת 2011, הוא הצביע על שורה של ליקויים בהיערכות שקיימת בתחום של כיבוי מהאוויר.
יובל חיו: כידוע, לאחר השנים הללו אנחנו נכנסנו לתקופה שבה הנושא הזה רוכז על ידי חיל האוויר בצה"ל ולפני כשנה וחצי הועברה האחריות למשטרת ישראל במסגרת חניכת הטייסת.
יובל חיו: מאז העברת המקל למשטרת אנחנו נכנסנו לאיזה שהוא מעקב אחר מצב הדברים בנושא הזה, מה שמכונה אצלנו תחזוקת נושא פוטנציאלי לביקורת עתידית.
יובל חיו: זה מצב הדברים שאנחנו מצויים כמשרד מול העניין הזה היום.
יובל חיו: אני מציע שעורכת דין שירה פכטר-ארד, שערכה בשעתו את הביקורת בשנת 2011, ממש בקצרה תתייחס למצב הדברים שהיה אז, לא נרחיב בעניין כי אנחנו כבר בתמונת מצב עדכנית.
יובל חיו: מבחינתנו גם הדיון הזה הוא תשומה נוספת לאותה תחזוקת נושא והיא תהיה תשומה לקבלת החלטות לביקורת בהמשך הדרך, ככל שיחליט מבקר המדינה.
שירה פכטר-ארד: תודה, בוקר טוב.
שירה פכטר-ארד: אם ככה, הביקורת בוצעה בשנת 2011 והדוח עסק בהיבטים שנגעו להקמת יחידת הכיבוי האווירי והביקורת לא בדקה את ההפעלה של המערך ולא בחנה את תורת ההפעלה שלו.
שירה פכטר-ארד: כיבוי אווירי למעשה נועד להשלים את מאמצי כוח הכיבוי הקרקעי, הוא משמש בעיקר לכיבוי שריפות בתנאי שטח קשים.
שירה פכטר-ארד: בביקורת לא מצאנו שגורמים ממשלתיים שנוגעים בדבר בחנו במשך שנים את תרחיש הייחוס ואת תרחישי השריפות האפשריים בשגרה ובחירום וממילא לא הכינו על פיהם איזה שהיא דרישה מבצעית לבניין מערך כיבוי אווירי למדינת ישראל.
שירה פכטר-ארד: היה ברור במשך שנים הצורך בחיזוק מערך הכיבוי האווירי בישראל ולמרות זאת המלצות של ועדות שמינה ראש הממשלה לשעבר ושרי פנים לשעבר לא הבשילו לפתרונות מעשיים.
שירה פכטר-ארד: בשנת 2002, ביוני 2002, החליטה הממשלה לבטל את הסיוע שהיה עד אז של צה"ל באמצעות מסוקים לכיבוי אווירי ומאז נחלשה משמעותית יכולת מערך הכיבוי האווירי.
שירה פכטר-ארד: הדבר הזה העיד על מחדל מתמשך בטיפול, למעשה עד הקמת יחידת הכיבוי האווירי במאי 2011, שאז החלה פעולתה.
שירה פכטר-ארד: במהלך השריפה בכרמל בשנת 2010, בדצמבר, יזם ראש הממשלה את הקמת מערך הכיבוי המוטס בדחיפות.
שירה פכטר-ארד: בהתאם לכך הממשלה קצבה 14 ימים להציג לממשלה חלופות להקמת יכולת כיבוי אש מהאוויר בחיל האוויר.
שירה פכטר-ארד: המשימה הוטלה על שר הביטחון.
שירה פכטר-ארד: לחיל האוויר היו חסרים נתוני יסוד חיוניים וממילא הוא היה חסר היכרות עם התחום המקצועי של כיבוי מוטס ולכן עלו ספקות האם בזמן הקצר הזה חיל האוויר היה יכול למצות עבודת מטה מיטבית.
שירה פכטר-ארד: בביקורת לא מצאנו שחיל האוויר הביא לידיעת הרמטכ"ל, או שצה"ל הביא לידיעת שר הביטחון איזה שהן מגבלות שנובעות מהזמן הקצר הזה.
שירה פכטר-ארד: נציין שצה"ל המליץ בתחילה לרכוש מטוסים מסוג אחר, מטוסי בומברדייר, ורק עקב חוסר במלאי בסופו של דבר ערך חיל האוויר בדיקה נוספת והמליץ על רכישת אייר טרקטור שהם גם היום משמשים את הטייסת והם היו זולים משמעותית.
שירה פכטר-ארד: למעשה רק בגלל אותו חוסר במלאי של מטוסי בומברדייר נמנעה הוצאה כספית משמעותית ומיותרת שכן המטוסים הנוכחיים הוכיחו יכולת כיבוי טובה.
איילת נחמיאס ורבין: מה הגודל של הבומברדייר מבחינת גלונים?
זאב צוק-רם: 6,000 ליטר, לעומת 3,000 ליטר של האייר טרקטור.
איל בן ראובן: פי שניים.
זאב צוק-רם: גם המחיר הוא בין שלושה מיליון דולר ל-30 מיליון דולר.
איל בן ראובן: לא פי שניים, פי עשרה.
שירה פכטר-ארד: במהלך הביקורת כב"ה העלה טענות בנוגע למידת המעורבות שלו בעבודת המטה שביצע חיל האוויר שהיה, כפי שאמרתי, חסר מומחיות בתחום והדבר לימד על בעיה מהותית.
שירה פכטר-ארד: בנוסף לכך לא מצאנו שהתפקיד של תיאום כללי ומרכזי של כל נושא הכיבוי האווירי הוטל על גוף כלשהו ואכן נמצאו ליקויים בתיאום.
שירה פכטר-ארד: כב"ה, שהוא הגורם המקצועי בתחום כיבוי אש, גם לא הכין תרחיש ייחוס ענפי ולא ערך עבודת מטה להכנת דרישה מבצעית לכוח הכיבוי האווירי הדרוש.
שירה פכטר-ארד: נקודה נוספת שעלתה בדוח היא הנושא של ערכות סקופינג.
שירה פכטר-ארד: סקופינג זה ערכה שמותקנת על מטוסים לצורך כיבוי באמצעות דליית מי ים ואגמים.
שירה פכטר-ארד: ראש הממשלה החליט על התקנת ערכות סקופינג.
שירה פכטר-ארד: הערכות האלה הן יקרות מאוד, זו עלות של מיליונים, וחיל האוויר וכב"ה העלו ספק בדבר הצורך בדבר הזה, למרות זאת לא מצאנו בביקורת שצה"ל או כב"ה העלו את הספקות שלהם בפני שר הביטחון והשר לבטחון הפנים וממילא לא מצאנו גם שהנושא עלה לראש הממשלה כדי שישקול מחדש את ההחלטה.
איילת נחמיאס ורבין: אז התקינו את הסקופינג?
שירה פכטר-ארד: משרד הביטחון קידם את הרכש, נרכשו שתי ערכות, הותקנו על המטוסים, בסופו של דבר הן פורקו מהמטוסים כיוון שבאמת היעילות שלהן הוטלה בספק.
שירה פכטר-ארד: תודה.
יובל חיו: אני רק אומר מילה אחת.
יובל חיו: למרות שכבר חלפו שנים ואנחנו לכאורה בתמונת עולם חדשה עם מערך חדש, אנחנו לא יכולים להגיד כרגע בוודאות, כי גם הנושא לא נבדק, שחלק מהממצאים, שחלקם יסודיים פה, שעלו בשנת 2012, אין להם עוד מה שנקרא תוצרים היום, זאת אומרת אין להם השלכות לפערים שקיימים היום.
יובל חיו: זה טעון בדיקה מבחינתנו וכרגע זו התמונה שאנחנו יכולים להעביר לוועדה.
איל בן ראובן: איילת, בבקשה.
איילת נחמיאס ורבין: תודה רבה, חברי, חבר הכנסת בן ראובן.
איילת נחמיאס ורבין: קודם כל אני חושבת שבבוקר הזה ובכלל אחרי 90 יום של שריפות, אני חושבת שבראש ובראשונה צריך להביע הערכה עצומה לכוחות הביטחון, לכיבוי אש, לארגונים האזרחיים שמסייעים בכיבוי השריפות, רשות הטבע והגנים והחברה להגנת הטבע וקק"ל.
איילת נחמיאס ורבין: באמת פשוט שיתוף הפעולה, כל מי שהיה, אני הייתי שמונה פעמים בחודש האחרון בעוטף ישראל, בואו נשנה את הטרמינולוגיה, הם עוטפים אותנו, לא את העזתים, יוצא מגדר הרגיל.
איילת נחמיאס ורבין: באמת יוצא מגדר הרגיל.
איילת נחמיאס ורבין: הרבה פעמים יש ביקורת על בעייתיות בין גורמי הביטחון, אני חושבת שזה מקרה שבו הוכח, למרות שאף אחד לא היה מוכן לתרחיש הזה כאילו, אתה אומר לעצמך איך יכול להיות שלא היו מוכנים לתרחיש הזה, הם פועלים בצורה מרשימה מאוד.
איילת נחמיאס ורבין: הדבר המדהים הנוסף הוא שהדוח הזה הוא רלוונטי היום לפחות כמו שהוא היה רלוונטי אז.
איילת נחמיאס ורבין: כי אם יש דבר מובהק זה שתרחיש הייחוס התממש.
איילת נחמיאס ורבין: זה נכון שאנחנו עתירי נסים, אז הוא לא התממש במובן הכי מסוכן שלו ובכל זאת בשריפה על הכרמל הקרבה לבתים הייתה הרבה יותר משמעותית, אבל אנחנו כבר יודעים לאיפה יודעים הבלונים להגיע, הם כבר הגיעו ללכיש, הם הגיעו לדורות, ואנחנו מבינים שאנחנו נמצאים במציאות שבה הדוח הזה חייב להילקח ולהיות מיושם כמעט ככתבו וכלשונו, גם אם היום אנחנו נמצאים במציאות כיבוי אש שונה מכפי שהיינו באותה נקודת זמן, יש פה דברים מאוד מאוד רלוונטיים.
איילת נחמיאס ורבין: ולמה אני מתייחסת?
איילת נחמיאס ורבין: כל מי שמכיר מעט אזורים מסוימים בצרפת יודע שבצרפת, בקורסיקה, במקומות האלה, יש דבר שנקרא פריוט רוז', בתקופה האדומה, מי שמכיר, מומחי כיבוי מכירים את התקופה הזאת, זו תקופה מסוימת בשנה של כמה חודשים טובים שאסור להדליק סיגריה במקומות מסוימים מחשש שמישהו בשוגג יזרוק גפרור.
איילת נחמיאס ורבין: כמות השריפות באותן תקופות היא מטורפת.
איילת נחמיאס ורבין: אי אפשר לתאר, חבר הכנסת בן ראובן, זה ממש מדהים.
איילת נחמיאס ורבין: האנשים שם, האזרחים שם מסתובבים אחוזי אימה מזה שיינתן להם קנס, כי זה קנס משמעותי ביותר, זה פשוט מדהים איך מתנהלים.
איילת נחמיאס ורבין: לצד זאת יש להם את מטוסי הכיבוי הקטנים והממזרים, כי גם שם הטופוגרפיה היא מורכבת, במיוחד בקורסיקה.
איילת נחמיאס ורבין: זה פשוט מדהים לראות את הדבר הזה.
איילת נחמיאס ורבין: אני זוכרת את עצמי רואה את זה, כל הזמן המטוסים שם חגים, מטוסים שהם בעליל פחות יקרים ממה שמדובר פה, אלה מטוסים קלאסיים כאלה של כיבוי, ואתה אומר לעצמך איך זה יכול להיות שאנחנו לא יודעים מה טייסות הכיבוי שלנו, נכון להיום, עושות ומה היכולות שלהן.
איילת נחמיאס ורבין: הדבר באמת הכי קשה בדוח, בסופו של דבר, זה שלא הייתה התכנסות משמעותית של כל הגורמים כדי להחליט איך צריך להיראות, לא רק טייסות הכיבוי ולא רק איזה מטוסים, אלא מערך כיבוי אש במדינת ישראל.
איילת נחמיאס ורבין: זו בעצם השורה התחתונה של הדוח הזה, שפשוט לא נעשתה עבודת מטה ראויה לשמה ובעניין הזה בסופו של דבר כולנו, לא רק בגלל שאני חברת כנסת מהאופוזיציה, בסוף אתה הולך למי שעומד בראש הפירמידה המבצעת ולכן אני חושבת שככל שכולם זוכרים את הסופר טאנקר, כי הוא היה כמו איזה מילת קסם כזאת לכל מה שמדינת ישראל צריכה בעת הזאת, אני בכלל לא בטוחה שזה באמת מה שהיינו זקוקים לו.
איילת נחמיאס ורבין: באותה נקודת זמן אנחנו היינו זקוקים בעיקר להצלה, אבל אני אפילו מוותרת על הביקורת המרומזת בעניין הזה, כי יכול להיות שבעת ההיא זה מה שהיה צריך, אני אומר שאנחנו רואים את ההתמודדות בעוטף ישראל, מה שמכונה עוטף עזה, באמת אלוהים ישמור ויעזור אם אנחנו נהיה בתרחישים נוספים כאלה.
איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה בעת הזאת לומר משפט אחרון, לפני שבועיים ועדת חוץ וביטחון הייתה בעוטף, פגשנו את דדי שמחי, נציב כבאות ראשי.
איילת נחמיאס ורבין: אל"ף, תחושה מאוד חזקה שכיבוי האש נמצא בידיים מאוד מקצועיות וטובות.
איילת נחמיאס ורבין: הוא דיבר על 1.7 מיליון שקלים שעד כה הוצאו מעבר לתקציב השנתי שלהם בגלל השריפות - - -
איל בן ראובן: 1.7 מיליון?
איילת נחמיאס ורבין: כן, אני ציפיתי שהוא יגיד הרבה יותר.
נסים טויטו: עברנו את זה כבר.
איילת נחמיאס ורבין: זה בדיוק מה שרציתי לומר, זה מלפני שבועיים, מאז היו הרבה יותר - - -
איל בן ראובן: זה בסדר, זה לא תלונה.
איילת נחמיאס ורבין: להיפך, אני רוצה לומר שצריך לראות כיצד מחזקים את לוחמי האש בעת הזאת.
איילת נחמיאס ורבין: הוא אמר, בצדק, 'אנחנו מוציאים מה שצריך, עושים מה שצריך'.
איילת נחמיאס ורבין: כך אני מצפה מכוחות הביטחון שלנו לפעול בעתות חירום, אבל אנחנו מהצד שלנו חייבים לדאוג להם בתורנו שיהיה להם את כל התקציב, שהתקציב שלהם יכוסה וככל שהם יידרשו לעוד תקציבים אנחנו ניתן להם את הכוח להשיג את התקציבים האלה.
איילת נחמיאס ורבין: שוב, חשוב מאוד להתכנס ביחד ולראות מה הם הפתרונות הרב מערכתיים לסיפור הזה.
איילת נחמיאס ורבין: תודה רבה לך שנתת לי לדבר.
איל בן ראובן: תודה, איילת.
איל בן ראובן: אני רוצה לפתוח בכמה מילים של מפקד הטייסת, אני אתן לך מיד אחריו.
זאב צוק-רם: אני חושב שיש כמה דברים, היושב ראש, כי הוצגו פה תהליכים שלדעתי הם לא נכונים.
זאב צוק-רם: שתיים, למה מדברים כל הזמן על השריפה בכרמל?
זאב צוק-רם: היה לנו את 'באש ובמים' בנובמבר 16' שהיה בסדרי גודל יותר והיה פעולה מצוינת, אז למה כל הזמן מגיעים שש שנים אחורה?
איל בן ראובן: אנחנו תיכף נחזור לזה.
איל בן ראובן: וובה, אני רוצה לשמוע קודם - - -
זאב צוק-רם: כי אני רוצה להסביר את התהליך של בניין הכוח וכל הדברים האלה, בהיבט של הממשלה, לא בהיבט של הטייסת.
איל בן ראובן: אני אתן לך לדבר, בוא נתחיל, אני רוצה לשמוע את מפקד הטייסת, תומר.
איל בן ראובן: בוא תן לנו כמה מילים על הטייסת, היסטוריה קצרה, אבל בעיקר איפה היא נמצאת היום ואיפה היא נמצאת היום בהקשר של הטיפול בנושא הזה.
תומר ברנר: בוקר טוב.
תומר ברנר: אז ראשית אני אתחיל בהיסטוריה ודוח מבקר המדינה שמתייחס להקמת הטייסת העלה נושאים רבים שלא אני אתן עליהם את התשובה, אלא ראוי שמשרד הביטחון וחיל האוויר ייתנו להם את התשובה ולכן אני לא אתייחס לנושא הזה.
איל בן ראובן: אני לא ביקשתי, ביקשתי היום איפה נמצאת הטייסת.
תומר ברנר: אני אתן תמונת מצב של הטייסת ואני אתחיל בזה שלצערי התמונה שמוצגת גם פה אפילו מאוד מעוותת את המציאות ולטעמי עושה עוול לכוחות שפועלים על הקרקע ובאוויר כי בניגוד למה שנאמר טייסת הכיבוי פועלת בעוטף עזה.
איל בן ראובן: עוטף המדינה.
איילת נחמיאס ורבין: אני אמרתי עוטף ישראל, אני רואה שזה עוד לא שקע.
איילת נחמיאס ורבין: לאט לאט.
תומר ברנר: אני רוצה להבהיר שאנחנו פועלים תחת מגבלות מסוימות שלא זה המקום לדבר עליהן, אבל בסופו של דבר הפעילות שלנו שם מתבצעת בתיאום מלא עם כוחות הכבאות וההצלה על פי הערכת הסיכונים הרלוונטית לזמן שבו אנחנו פועלים.
תומר ברנר: הטייסת היום, אגב, קצת נתונים, הטייסת טסה עד היום 97 גיחות מאז שהתחילו האירועים בגזרת ה - - -
איילת נחמיאס ורבין: סליחה, אני לא הבנתי שאתם לא פועלים בעוטף.
תומר ברנר: אני נותן את הנתונים.
איל בן ראובן: הייתה איזה שהיא כתבה שהסבירה שהטייסת הזאת לא פועלת - - -
איילת נחמיאס ורבין: הבנתי, אתה מתייחס לכתבה, לא למשהו שנאמר פה.
איל בן ראובן: לא, היא מתייחסת לאווירה הכללית.
תומר ברנר: האווירה מסביבה.
איל בן ראובן: תומר, אתה אומר 97 גיחות של הטייסת שלך שפעלה בעוטף עזה.
תומר ברנר: אמת.
תומר ברנר: 97 גיחות.
תומר ברנר: זה אגב סופר רק את הגיחות של המטוסים, לא כולל עוד סדר גודל של עשר גיחות של מסוקי המערך האווירי של המשטרה, שעושים פיקוד ושליטה, אבל טיסות כיבוי, בוצעו 97 גיחות, הוטלו סדר גודל של 300,000 ליטר מים על המוקדים והטייסת השתתפה בכיבוי אקטיבי של כמעט 12,000 דונם מהשטח שנשרף בגזרת העוטף.
איילת נחמיאס ורבין: כלומר בפועל זה יותר מגיחה ליום.
איילת נחמיאס ורבין: אנחנו 90 יום לתוך השריפות האלה.
תומר ברנר: לגמרי.
תומר ברנר: בגלל המגבלות הטייסת מופעלת בתיאום הכבאות וההצלה במקומות שבהם יש לה יתרון יחסי על הכוחות הקרקעיים, כי בסופו של דבר ההיערכות של כוחות הקרקע היא מצוינת, היא מאוד חזקה, היא מהירה, ונסים, ראש אג"מ כב"ה, תיכף יפרט לכם על ההיערכות הקרקעית.
תומר ברנר: מה שאני יכול לומר לכם זה שמתבצעת ברמה היומית הערכת מצב משותפת בינינו לבין כב"ה בשיתוף חיל האוויר והצבא ואוגדת עזה, שגם תומכים בנו ומספקים לנו מעטפת, כך ששיתוף הפעולה בין גורמי ההפעלה בשטח קיים ועובד מצוין.
תומר ברנר: כמה מילים על הטייסת בכלליות.
תומר ברנר: אני קיבלתי את הפיקוד על הטייס ב-1 בנובמבר 2016, שלושה שבועות לפני מבצע 'באש ובמים' לאחר שהובלתי עבודת מטה ארוכה של שנה מול חיל האוויר לקליטת הטייסת.
תומר ברנר: עשינו את זה בצורה מאוד מסודרת.
תומר ברנר: אני יכול להגיד לכם שלאורך השנה שקלטתי את הטייסת הזו, שביצעתי את עבודת המטה, אני התכוננתי, וזו הייתה האמירה מראש, שביום שאני לוקח פיקוד על הטייסת אנחנו נקלעים לשריפה בכרמל מספר שתיים.
תומר ברנר: זו הייתה ההיערכות של המערך האווירי של המשטרה בשיתוף כמובן עם כב"ה ולזה נערכנו.
תומר ברנר: לראיה, שלושה שבועות אחרי זה מבצע 'באש ובמים', כך קראו לגל השריפות הגדול בין 21 ל-28 בנובמבר, מבצע 'באש ובמים'.
תומר ברנר: בסופו של דבר חייבים להבין הטייסת עשתה פה אירוע מאוד מאוד גדול ומשמעותי, 440 שעות טיסה במהלך שמונה ימי לחימה, קליטת סיוע בינלאומי מ-11 מדינות, 21 כלי טיס, באמת הפעלה חסרת תקדים.
תומר ברנר: אני חושב שלראיה, זה שהאירוע הזה הסתיים ללא אבדות בנפש, למרות המורכבות הגדולה, שוב, זה שונה לחלוטין מאסון הכרמל, אסון הכרמל היה אירוע אחד גדול ומאוד מאוד משמעותי וקשה לשליטה, האתגר מבחינתנו ב'באש ובמים' היה ריבוי מוקדים ארצי, ריבוי הצתות ובעצם איום ייחוס חדש שהתכוננו אליו, ולראיה התוצאות, אבל היה מאוד מאוד עוצמתי ומאוד חדש.
איילת נחמיאס ורבין: במה הוא שונה ממה שקורה היום בעוטף מבחינת האופי של השריפות?
איילת נחמיאס ורבין: זה גם רב מוקדי.
תומר ברנר: אירוע הרבה הרבה יותר מורכב, להבדיל מהעוטף, שזו גזרה יחסית תחומה ומצומצמת.
תומר ברנר: ושוב, אם יכולנו להפעיל את הטייסת במדיניות חופשית לחלוטין אני מניח שהיינו באים לידי ביטוי בצורה יותר טובה, אבל בסופו של דבר אנחנו פועלים בראייה ארצית.
תומר ברנר: אני חושב שלפי הערכות המצב ולפי הערכות הסיכונים שלנו החלטנו החלטה משותפת עם כוחות הכבאות וההצלה ביחד עם ראש כב"ה והנציב, שיותר נכון להגיב את התגובות הראשוניות עם כוחות קרקעיים שם וכשיש אירוע יותר משמעותי להסתייע בסיוע אוויר, והטייסת נותנת חיפוי על שאר הארץ בזמן שהכוחות מתגברים ברצועת - - -
איילת נחמיאס ורבין: חבר הכנסת בן ראובן, אני בקשר עם רשות הטבע והגנים, כי אתה יודע, האסון האקולוגי שם יהיה, אנחנו נידרש לו כנראה בעתיד, אבל תראה דבר אבסורדי.
איילת נחמיאס ורבין: הם קנו מהמשאבים שלהם ב-200,000 שקל טרקטורון כיבוי, כי הרי חלק מהבעיה בעוטף היא נגישות לכל מיני מוקדי שריפות, הם צריכים עוד טרקטורון.
איילת נחמיאס ורבין: הם הכוחות שנמצאים על הקרקע, הם רוצים לסייע ללוחמי האש, אין, אי אפשר להשיג עוד טרקטורון.
נסים טויטו: אפשר לעשות בתהליך מכרזי קצר, כשמדובר בעתות חירום, אנחנו עשינו את זה.
נסים טויטו: אנחנו, לפחות בכב"ה, רכשנו שישה טרקטורונים כאלה עם כושר עבירות וניידות - - -