GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יטייש איילו: כנראה שהוא לא מבין.
יטייש איילו: אי אפשר להפריד בין משפחות.
יטייש איילו: אני לא יכולה להעביר את הסבל שלי לאחיות שלי, לתת להם להישאר באתיופיה ולהביא את אבא שלי.
שלי יחימוביץ': ולנתק אותו מהאחיות שלך.
יטייש איילו: אם הוא יעלה לארץ, נראה לי הוא ישתגע כמוני מרוב געגוע לילדים שלו.
יטייש איילו: לא הייתי נותנת את זה לאבא שלי, כי לראות את הבן אדם שאוהבים, סובל, זה בלתי נסבל.
שלי יחימוביץ': כמה זמן את כבר מנותקת ממנו?
יטייש איילו: 13 שנה.
שלי יחימוביץ': ונפגשת איתו במהלך ה-13 שנה?
יטייש איילו: לפני שהתגייסתי, עבדתי, חסכתי כסף והלכתי לראות אותו, ושם פעם ראשונה הכרתי את האחיות שלי.
שלי יחימוביץ': והוא היה אמור להגיע עכשיו עם ה-1,000 איש שחשבנו לרגע שיאושרו?
שלי יחימוביץ': אתה יודע, פרופ' מור יוסף?
שלמה מור יוסף: אני לא יודע.
שלי יחימוביץ': את יודעת איפה זה עומד, אם יש איזושהי תקווה שהוא יגיע?
יטייש איילו: לי אומרים שהוא קיבל אישור, שהוא יכול לעלות לבד, אבל הילדים שלו ואשתו לא.
שלי יחימוביץ': אישור מאוד מוזר ואכזרי לאשר לו לעלות לבד בלי הילדים שלו, וברור גם למה.
שלי יחימוביץ': מה את חושבת על כל הפרשה הזאת?
יטייש איילו: המדינה רואה אותנו כאזרחים סוג ב'.
יטייש איילו: לא נותנים לנו את הזכויות הבסיסיות.
יטייש איילו: אני משרתת את המדינה ואני מוכנה למות בשבילה.
יטייש איילו: אני יכולה לעשות את מה שחייבים כל האזרחים, אבל אני מבקשת את הזכות הבסיסית גם.
יטייש איילו: איך אפשר לנתק בין משפחות?
יטייש איילו: הם גם האזרחים שלך.
יטייש איילו: אתה לא יכול להתייחס לאלה טוב ולאלה לא.
יטייש איילו: יש פה מלא משפחות שסובלים, שרואים את העצב בעיניים, כי הם קרועות מהמשפחה שלהן 20 שנה, 13 שנה וזה הדבר הכי עצוב, ואני מבקשת מהממשלה, כי זו ההחלטה, זה בידיים שלהם, שיפסיקו את קריעת המשפחות האלה.
שלי יחימוביץ': תודה רבה, יטייש.
שלי יחימוביץ': חבר הכנסת ינון אזולאי, בבקשה.
ינון אזולאי: כולם מסתכלים על העלייה של יהדות אתיופיה כמו שחברי, חבר הכנסת נגוסה אמר, אני חושב שהרב עובדיה היה בין הנחשונים הראשונים שביקש דאז להביא את יהודי אתיופיה לארץ ועשה מאמץ גדול וכל השנים גם נעשה מאמץ גדול בעניין, וגם על ה-8,000, העלייה זאת.
ינון אזולאי: אני כרגע לא נכנס אם יהודים או לא יהודים.
ינון אזולאי: יש פה מכתב שאומר שכן, שלא, זה לא העניין.
ינון אזולאי: יש פה בעצם עלייה שגם בהחלטת ממשלה הוגדרה כהומניטרית ואני חושב שאם יש החלטת ממשלה, כשראש הממשלה רוצה, הוא יודע להביא את זה למקום הזה.
ינון אזולאי: הוא יודע גם לכפות שרים.
ינון אזולאי: השר דרעי עושה המון.
ינון אזולאי: אני לא מכיר את המקרה הזה ספציפית, אני חייב להגיד, אבל הוא עושה המון גם כשפונים אליו, ולא בשביל התקשורת כמו שנאמר פה.
ינון אזולאי: זה לא מכובד להגיד את זה על השר דרעי, אבל הבעיה היא בעיה שצריך לכפות את ראש הממשלה לקום ולעשות מעשה.
ינון אזולאי: זה נמצא אצלו, לפתחו, ומקווים שעזרת השם הדבר הזה יבוא לפתרונו.
ינון אזולאי: רק שתדעו שמבחינת יהדות, יש הקלה מיוחדת ליהדות אתיופיה, שבודקים ביהדותם עד שבע דורות אחורה על מנת למצוא את היהדות, להביא אותם מחוק השבות, לאו דווקא הומניטרי אלא דווקא מחוק השבות.
ינון אזולאי: יש שבע דורות אחורה בשביל להקל עליהם, להביא אותם, אז יחד עם כולם אני מקווה שבעזרת השם הבעיה הזאת תיפתר ואנחנו פה בשביל לעזור ולסייע.
שלי יחימוביץ': חבר הכנסת אזולאי, באמת אתה חבר כנסת חדש, צעיר, עם המון אנרגיות.
שלי יחימוביץ': את אבא שלך אנחנו מכירים טוב, איש נפלא באמת.
שלי יחימוביץ': באמת ישבו כאן באופן יוצא דופן חברי כנסת מהקואליציה, מש"ס, מהליכוד, מכולנו.
שלי יחימוביץ': היה גם יוסי יונה מהמחנה הציוני.
שלי יחימוביץ': יש לכם כוח ביד.
שלי יחימוביץ': יש מקומות שבהם אפשר פשוט לעשות מעשה ולהפעיל לחץ אמיתי, וכאן כבר זה כל כך נורא, גם ההיתלות הזאת בפרטים טכניים, ולא היה פלאט וכן היה פלאט ותעבירו מכתב ואל תעבירו מכתב ונשמע את זה.
שלי יחימוביץ': זה כל כך צורם וכל כך נורא ומזעזע.
שלי יחימוביץ': קח את זה על עצמך.
ינון אזולאי: קודם כול אמרת שאני חבר כנסת יחסית חדש וזה נכון.
שלי יחימוביץ': אגב, זה זמן מצוין לעשות דברים מהפכניים.
שלי יחימוביץ': אחר כך כבר אתה כבר רואה שרשרת של עוולות, ויש סכנה לח"כים מסוימים שליבם נעשה גס בעוולות האלה, אז בהתחלה בטוח אתה רואה את זה.
ינון אזולאי: אני קודם כול מוכן לשמוע ולהיפגש עם האנשים שנמצאים פה, שאיתי עדיין לא נפגשו, ובשמחה רבה לשמוע את הבעיה ולבדוק.
ינון אזולאי: אם ניתן לעזור ולסייע עד כמה שניתן, אני תמיד לכל אחד אשתדל לעזור, ואני עובד עם חברי גם, משתדלים לעשות דברים ביחד.
ינון אזולאי: ביחד איתו נעשה, אבל באמת בל נשכח, איך אמרת, יש את הממשלה.
ינון אזולאי: ראש הממשלה רוצה, הוא יודע לכפות דברים.
שלי יחימוביץ': כן, רק הזכרתי שאתם חברים בממשלה.
ינון אזולאי: אנחנו חברים בממשלה, בסדר.
ינון אזולאי: אנחנו גם נשתדל ונעשה עוד דברים וגם את זה, מה שאפשר.
אברהם נגוסה: אני רק רוצה להגיד, אבא שלו היה באתיופיה ופעל שנים.
שלי יחימוביץ': כן, אנחנו יכולים לספר את שבחו.
ינון אזולאי: גם שהוא היה סגן שר הפנים, עם הרב עמאר הוא הלך.
אברהם נגוסה: חשוב לי לציין.
שלי יחימוביץ': הרב מנחם ולדמן, מנהל תוכניות היהדות לעולי אתיופיה בסוכנות היהודית ורב הקהילות היהודיות באתיופיה.
אברהם ירדאי: אני אברהם ירדאי.
אברהם ירדאי: נרשמתי ראשון כדי לדבר בעניינים האלה.
אברהם ירדאי: באתי מאשדוד.
אברהם ירדאי: האם את יכולה לתת לי לדבר?
שלי יחימוביץ': אני כבר אומרת, יש הרבה רשומים.
אברהם ירדאי: אני בהתחלה נרשמתי.
שלי יחימוביץ': סליחה אדוני, סדר הדוברים הוא לא לפי סדר הרישום, אני כבר אומרת.
שלי יחימוביץ': קודם כול לחברי כנסת יש עדיפות כי זאת הכנסת.
שלי יחימוביץ': האנשים שעניינם נוגע אישית, יש להם עדיפות גם, שזה קשור לגורלם ולגורל משפחתם, וכמובן נציגי הממשלה שהפתרון הוא בידיהם.
שלי יחימוביץ': אתה רואה את זה?
שלי יחימוביץ': כל זה, זה אנשים שביקשו לדבר.
שלי יחימוביץ': לצערי הרב מאוד, אני בטוחה שיש דברי טעם לכולם, אנחנו לא נוכל לאפשר לכולם לדבר, ולא מניתי עוד את נציגי מבקר המדינה שעשו דוח על העניין הזה.
שלי יחימוביץ': הרב מנחם ולדמן, בבקשה.
מנחם ולדמן: כבוד יושבת הראש, אני רוצה קודם כול לדבר בשם אותם שמדברים עליהם, אותם בני הקהילות הממתינות לעלייה באתיופיה.
מנחם ולדמן: אני מלווה אותם יום-יום, 26 שנים, שם ופה.
מנחם ולדמן: את יהדות אתיופיה אני מלווה כבר 36 שנים.
מנחם ולדמן: קודם כול שנדע כולנו על מי מדובר.
מנחם ולדמן: אני אגיד את זה בשמם.
מנחם ולדמן: אנחנו מזרע ישראל.
מנחם ולדמן: אבות אבותינו התנצרו, אבל חזרנו בתשובה.
מנחם ולדמן: אנחנו חיים כיהודים בקשיים גדלים.
מנחם ולדמן: רוב הקרובים שלנו שעלו, כ-50,000 נפש, רוב יוצאי אתיופיה בישראל שייכים לקבוצה הזו, עלו לפי המפתח של צאצאים יהודי אתיופיה מצד אמותיהם.
מנחם ולדמן: אכן, כ-80% היו מצד אמותיהם, שעלו, כלומר יהודים על פי ההלכה, ולמרות זאת עברו השבה ליהדות וגיור.
מנחם ולדמן: משרד הפנים שיודע היטב לבדוק אחד-אחד אם הוא מזרע ישראל, אם הוא לא מזרע ישראל וכו' וכו', כבר בדק אותנו לא פעם ולא פעמיים.
מנחם ולדמן: היינו ברשימות ונבדקנו לפני עשר שנים או 15 שנה או 20 שנה, אבל מכיוון שהיינו מצד האבא ולא מצד האימא, לא הועלינו, ולכן ההורים שלנו, אחים, אחיות, עלו, בני המשפחה עלו ואנחנו שם.
שלי יחימוביץ': מה שלא חל למשל על עולים מחבר העמים.
שלמה מור יוסף: בוודאי שחל בחומרה הרבה יותר גדולה.
מנחם ולדמן: אני לא רוצה לפתוח את זה.
מנחם ולדמן: נשיא בית המשפט העליון לשעבר, מאיר שמגר, אמר באופן ברור שלפי דעתו חוק השבות היה צריך לחול על כל מי שהוא צאצא - - -, כלומר, 80% מאלה שכבר עלו או למעשה כל אלה כמעט שעלו עד סוף 2013, היו צריכים לעלות על פי חוק השבות לפי דעתו של מאיר שמגר.
שלמה מור יוסף: זו לא הקבוצה שמדובר עליה עכשיו.
שלמה מור יוסף: שיהיה ברור.
אברהם נגוסה: זו המשפחה של אלה.
שלמה מור יוסף: בסדר.
מנחם ולדמן: אבל הטענות היו אותן טענות גם כלפי אלה שמצד האימא.
שלמה מור יוסף: שידייק.
מנחם ולדמן: אני מאוד מדייק.
מנחם ולדמן: הטענות היו גם כלפי אלה שהם מצד האימא.
מנחם ולדמן: מפעם לפעם עולה גל עכור של שנאה, הסתה, עוינות ואי ידיעה כלפי הקבוצה הזו.
מנחם ולדמן: זה עלה גם לאחרונה.
מנחם ולדמן: לשקר זה מידה מוסרית שלא מתאימה לבני אדם.
מנחם ולדמן: גם אסורה על פי התורה.
מנחם ולדמן: בתורה יש איסור נוסף, "לא תונו".
מנחם ולדמן: אסור להונות, הונאת דברים, להגיד דברים שפוגעים בשני.
מנחם ולדמן: להגיד על אדם שהוא חזר בתשובה, זכור מעשיך הראשונים וכדומה, זה איסור, או מעשה אבותיך וכו'.
שלי יחימוביץ': למי אתה מתייחס עכשיו כשאתה אומר את הדברים האלה?
מנחם ולדמן: אני אגיד תיכף.
מנחם ולדמן: זה איסור מהתורה.
שלי יחימוביץ': לא, אתה משיב, אז תסביר לנו למי אתה מתייחס.
מנחם ולדמן: אנשים אמרו עליהם, הם גויים, הם נוצרים וכו' דברים כאלה על אנשים שגם פה חיים, 50,000 איש שכבר חזרו ליהדות ועברו גיור, נמצאים בישיבות ואולפנות, שומרים מצוות ועוד אומרים עליהם דברים כאלה.
מנחם ולדמן: ישנו חרם דרבנו גרשום, זה לא כל כך ידוע.
מנחם ולדמן: רבנו גרשום שתיקן הרבה תקנות במאה ה-11, הוא גם קבע חרם על מי שיזכיר למי שהתנצר וחזר בתשובה, והיו התנצרויות באותה תקופה באשכנז.
מנחם ולדמן: גם בנו התנצר, של רבנו גרשום מאור הגולה.
מנחם ולדמן: מי שיזכיר לאדם ששב בתשובה שהוא התנצר, צריך להחרים את המזכיר הזה, ופה ישנם אנשים, בקלות פוגעים בציבור גדול בשם התורה אולי, אינני יודע, ודאי מחוסר הבנה.
מנחם ולדמן: זה גם הסתה.
מנחם ולדמן: ציבור שלם יש פה.
מנחם ולדמן: מה זה הסתה כלפי ציבור, להגיד עליו שהם אינם יהודים?
מנחם ולדמן: אני מדבר על אלה שפה, וכו'.
שלי יחימוביץ': הרב ולדמן, מה עמדתה של הסוכנות היהודית?
מנחם ולדמן: אני פה לא מייצג את הסוכנות היהודית בנושא הזה.
יהודה שרף: אני מנהל היחידה לעלייה וקליטה בסוכנות היהודית.
יהודה שרף: העמדה שלנו, שאנחנו נבצע את החלטת הממשלה כלשונה.
יהודה שרף: אנחנו ערוכים לקלוט עכשיו במיידית - - -
שלי יחימוביץ': זה לא מספיק לי.
שלי יחימוביץ': אני רוצה לשמוע עמדה מוסרית של הסוכנות היהודית.
יהודה שרף: עמדה מוסרית, הם נמצאים כאן ואלה שגם הגיעו לפני זה.
יהודה שרף: את מדברת עם מישהו שהיה שם יותר מפעם אחת.
שלי יחימוביץ': בסדר, מה העמדה המוסרית?
שלי יחימוביץ': לא מה שהממשלה תחליט, אנחנו נעשה.
שלי יחימוביץ': הרי אתם לא כפופים לממשלה.
יהודה שרף: אנחנו מבצעים החלטת ממשלה.
שלי יחימוביץ': תסביר לי מה העמדה של הסוכנות היהודית.
יהודה שרף: העמדה של הסוכנות היהודית, שכל יהודי צריך להיות במדינת ישראל.
שלי יחימוביץ': ומה עמדתכם לגבי 8,000 מסורבי העלייה באדיס ובגונדר?
יהודה שרף: עמדתנו היא לא רלוונטית.
יהודה שרף: אנחנו בנושא הזה מבצעים החלטת ממשלה.
שלי יחימוביץ': אין עמדה מוסרית לסוכנות היהודית?
שלי יחימוביץ': אולי עכשיו שיש לה יו"ר חדש, תהיה לה עמדה מוסרית?
יהודה שרף: אני משוכנע שגם אצל היו"ר הנוכחי, אצל נתן שרנסקי יש עמדה מוסרית.
יהודה שרף: כשהוא היה שר הפנים הוא עשה רבות להעלות את יהודי אתיופיה.
שלי יחימוביץ': אבל מה העמדה שלכם לגבי ה-8,000 השוהים באדיס וגונדר?
שלי יחימוביץ': האם אתם סבורים שצריך להעלות אותם למדינת ישראל, כן או לא?
שלי יחימוביץ': למה כל כך קשה לענות על זה?
יהודה שרף: גם אם אנחנו סבורים שכן, ואנחנו סבורים שכן - - -
שלי יחימוביץ': מה זה "גם אם"?
שלי יחימוביץ': שאלתי, כן או לא.
יהודה שרף: אני עונה לך, גבירתי.
יהודה שרף: גם אם אנחנו סבורים שכן, ואנחנו סבורים שכן, אנחנו נבצע החלטת ממשלה.
שלי יחימוביץ': אני לא חשבתי שאתם תעלו אותם בכוח לישראל.
שלי יחימוביץ': לא צריך להביא דברים לידי אבסורדיות.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול אותו כגוף שטיפלתם בקהילה שנשארה שם, גם במשפחות שהעליתם אותם לפה על פי החלטת הממשלה כמובן, האם אתה רואה את פירוד המשפחה פה, האם אתה רואה שהקהילה הזו שעלתה פה ונשארה היא קשר משפחתי, אותה קהילה?
יהודה שרף: אני רואה את הקשר המשפחתי, מחד, ואני גם רואה את מה שעושים בני העדה לבני העדה, מאידך.
אברהם נגוסה: גורמים שלא רוצים שיעלו.
אברהם נגוסה: זה בסדר, זה בודדים.
שלי יחימוביץ': רק תסיים את דבריך.
מנחם ולדמן: אני רוצה לומר בשם אותם אלפים שממתינים.
מנחם ולדמן: שיהיה ברור לכולנו, הם לא ייעלמו.
מנחם ולדמן: 3,000 איש קבורים בבתי הקברות באדיס ובגונדר.
מנחם ולדמן: הם עד יומם האחרון, חלילה, יישארו שם וימתינו כדי לעלות, 5809 חלק מעם ישראל רוצים להיות יהודים שלמים, גם תהליכי גיור, כל מה שצריך.
מנחם ולדמן: כל פגיעה בהם תוביל לנחישות שלהם ושל המאבק של בני משפחותיהם.
מנחם ולדמן: בעזרת השם הם יבואו, אין לי ספק בדבר.
מנחם ולדמן: אותם שמפריעים להם, שידעו שיש דין ויש דיין מבחינה מוסרית כמו שאמרת.
שלי יחימוביץ': כן, ומותר לדבר על סוגיות מוסריות.
שלי יחימוביץ': לא חייבים לדבר רק על סוגיות תקציביות.
שלי יחימוביץ': אם היינו מדברים על סוגיות תקציביות בלבד, מדינת ישראל לא הייתה קמה, כי לא היה תקציב להקים את המדינה, אבל האתוס ניצח, מה שלא קורה כאן.
שלי יחימוביץ': הרב יואל בן נון, חבר נשיאות הוועד הציבורי למען העלאת יהודי אתיופיה.
הרב יואל בן נון: ברוך השם יש לנו מדינה וכנסת וממשלה.
הרב יואל בן נון: ברוך השם שאני יכול לפי הזמנתך לדבר כאן.
הרב יואל בן נון: אני רוצה לצטט משפט ממה שבנימין זאב הרצל אמר בקונגרס הציוני הראשון.
הרב יואל בן נון: "אנו, יש לומר, שבנו הביתה.
הרב יואל בן נון: הציונות היא שובנו אל היהדות עוד לפני שובנו אל ארץ היהודים".
הרב יואל בן נון: איזה משפט, מתאים בדיוק לסיטואציה שעליה אנחנו מדברים.
הרב יואל בן נון: יש לי הצעה קונקרטית להחלטה, שהוועדה לביקורת המדינה בראשותך, אני מציע שתקבל החלטה שהקריטריונים של החלטת הממשלה מ-716 מספיקים כדי להגדיר יהודי על פי חוק השבות, כי כל חוק הכניסה זה טובות, וכשעושים טובות אז אנחנו נראים ככה.
הרב יואל בן נון: חוק השבות זה זכות.
הרב יואל בן נון: הקריטריונים של אנשים שעזבו את הכול מאחוריהם, שהשאירו את עברם, זה לא הם התנצרו, זה אבות אבותיהם.
הרב יואל בן נון: השאירו שם את אברהם.
הרב יואל בן נון: הלא באתיופיה אין מתבוללים ואין התבוללות.
הרב יואל בן נון: חוק השבות מנוסח לפי אירופה.
הרב יואל בן נון: באתיופיה אתה או יהודי או נוצרי.
הרב יואל בן נון: אין מתבוללים שחזרו.
הרב יואל בן נון: אין מזרע ישראל.
הרב יואל בן נון: הקריטריונים של 716 מספיקים לפי חוק השבות.
הרב יואל בן נון: הם צריכים להספיק לפי חוק השבות ואז נגמרו התירוצים.
הרב יואל בן נון: ברגע שהוועדה או הכנסת או הממשלה יקבלו החלטה כזאת, נגמר הסיפור ולא צריך לעשות טובות.
שלי יחימוביץ': אני מעריצה את התמימות שלך.
הרב יואל בן נון: אני יודע שזאת תמימות, אבל כל הציונות שלי היא תמימות.
הרב יואל בן נון: להאמין בדברים האלה זו תמימות, וקיבוץ גלויות יושב פה מסביב לשולחן.
הרב יואל בן נון: זה היה אפשרי?
הרב יואל בן נון: זה פעם קרה בהיסטוריה?
הרב יואל בן נון: זה לא קרה אף פעם.
הרב יואל בן נון: זה כתוב בתורה, זה כתוב בנביאים, זה כתוב בתנ"ך, זה כתוב בתפילה, אבל זה אף פעם לא היה.
הרב יואל בן נון: זה לנגד עינינו פה, אז זו תמימות.
שלי יחימוביץ': כן, אני רק רוצה להגיד לך שאני אומרת בצער שלוועדה לביקורת המדינה אין סמכות להחליט החלטה הזאת.
הרב יואל בן נון: קריאה לממשלה.
שלי יחימוביץ': רק אני רוצה שתדע שיצאה מכאן קריאה כמה וכמה פעמים להחיל את חוק השבות על שארית יהודי אתיופיה.
הרב יואל בן נון: לפי הקריטריונים של החלטה 716 של ממשלת ישראל, ובזה נסתייע.
שלי יחימוביץ': באיזו שנה הייתה ההחלטה הזאת?
אברהם נגוסה: 15 בנובמבר 2015.
הרב יואל בן נון: הקריטריונים האלה חלים רק על הקהילה הזאת, כל אלה שמפוחדים מאלף קהילות שתבאנה.
הרב יואל בן נון: אני בעד שתבאנה, אבל הקריטריונים של 716 חלים רק על הקבוצה הזאת.
הרב יואל בן נון: הם לא חלים על אלף קבוצות אחרות, ולכן גם כל אלה שמפחידים, אין טעם בהפחדה הזאת, כי ברגע שהולכים לפי הקריטריונים של 716 ואומרים, זה חוק השבות, זה יהודי על פי חוק השבות, גמרנו את הסיפור.
שלי יחימוביץ': טדי אנדשאו, אתה לוחם ביחידה מובחרת שלא נאמר את שמה, רק נאמר שזאת יחידה משובחת.
שלי יחימוביץ': ספר לנו קצת על עצמך.
טדי אנדשאו: שמי טדי, שם מלא, טדו אנדשאו ממעלה אדומים.
טדי אנדשאו: אני בן 21 אוטוטו.
טדי אנדשאו: התגייסתי באוגוסט 2016.
טדי אנדשאו: כרגע לוחם סדיר, ואני כמעט 13 שנה לא ראיתי את האחיות שלי מאתיופיה בגלל אנשים, גורמים כמוכם שנגד, לא יודע מאיפה אתם מביאים את זה שאנחנו לא יהודים.
שלי יחימוביץ': למי אתה מפנה את זה עכשיו?
טדי אנדשאו: מפנה אליו ולכבוד הרב.
שלי יחימוביץ': לא, כבוד הרב היה בעדך.
טדי אנדשאו: לא זה, השני.
שלי יחימוביץ': שני הרבנים מאוד בעדכם.
טדי אנדשאו: לא, אליו.
טדי אנדשאו: יש אותו.
שלי יחימוביץ': רק אני רוצה להגיד שהרב מנחם ולדמן והרב יואל בן נון הם שני אנשים מאוד נכבדים, מאוד מוערכים ושניהם חושבים שצריך להעלות לאלתר את שארית יהודי אתיופיה.
טדי אנדשאו: מתנצל, כבוד הרב.
טדי אנדשאו: אני התכוונתי אליו.
טדי אנדשאו: יש פה גורמים מהעדה שלא יודע מה מכניסים להם לראש, לא יודע איזה אינטרס יש להם להיות נגדנו במקום לעזור אחד לשני, לעדה, וזה נראה לי לא הגיוני שאני עליתי בגיל 9 והאחיות שלי ממתינות עדיין 13 שנה.
טדי אנדשאו: זה לא נראה לי הגיוני.
שלי יחימוביץ': ספר על המשפחה שלך.
טדי אנדשאו: אנחנו שמונה במשפחה.
טדי אנדשאו: עלינו ב-2007.
שלי יחימוביץ': מי עלה ב-2007?
טדי אנדשאו: כל המשפחה כמעט חוץ משתי האחיות שלי הגדולות, הבכורות.
טדי אנדשאו: נודע לנו אחרי שעלינו לפה, אמרו שהן צריכות לעלות כמשפחה לבד, עצמאית, ואנחנו ממתינים 13 שנה וכרגע אין שום תשובה.
שלי יחימוביץ': וכשעליתם הייתם בטוחים שהן אוטוטו מגיעות.
טדי אנדשאו: כן.
שלי יחימוביץ': ו-13 שנה לא ראית אותן, לא נפגשתם.
שלי יחימוביץ': אתם באיזשהו קשר, מדברים בטלפון?
טדי אנדשאו: כן, אפשר לומר.
טדי אנדשאו: הלכתי לביקור לפני הגיוס לכמה זמן.
טדי אנדשאו: המצב שם לא נראה טוב.
שלי יחימוביץ': אז נפגשת איתן, נסעת לשם.
שלי יחימוביץ': איפה הן נמצאות?
טדי אנדשאו: קוראים לזה גונדר, כמה קילומטרים ליד אביזמן.
טדי אנדשאו: זה לא כזה מוכר.
טדי אנדשאו: בגיל 17 כנראה פעם ראשונה שאני זוכר את הפנים שלהן מאז שלא ראיתי אותן.
טדי אנדשאו: אפשר לומר שבגיל 17 הכרתי אותן ומאז אין שום זכר.
שלי יחימוביץ': מה אתה חושב על כל זה?
שלי יחימוביץ': מה אתה מרגיש?
טדי אנדשאו: תנו להם לעלות.
טדי אנדשאו: מבחינתי, כשבאתי לפה, רציתי לבוא כמה פעמים אבל כששמעתי דבר אחד, שחברים שלי שמשרתים איתי מאירופה באו לפה, התחננו אליהם כמה שנים שהמשפחה שלהם תעלה.
טדי אנדשאו: אחד מהם, באמת אני מצדיע לו, שבא לפה והתגייס כחייל בודד.
טדי אנדשאו: למה אליהם צריך להתחנן ואני צריך להתחנן להעלות את האחיות שלי לפה?
טדי אנדשאו: זה אחד הדברים שדחף אותי לבוא לפה.
שלי יחימוביץ': אתה אומר שביחידה שלך יש חבר'ה מארצות אחרות שמקבלים אותם בחיבוק גדול.
טדי אנדשאו: זו השאל שלי לאריה דרעי.
שלי יחימוביץ': אתה מדבר על זה עם חברים שלך מהיחידה?
טדי אנדשאו: מדבר על זה וזה לא נתפס אצלם.
טדי אנדשאו: יש כאלה שרוצים להתנדב לכמה עמותות בשביל ללכת לשכנע יהודי אירופה, נקרא לזה, לדחוף אותם לפה, וגם הציעו לי את זה ואמרתי, יש לי אחיות שרוצות לעלות, יש לי עדה שלמה שרוצה לעלות לפה, למה שאני אלך לשכנע אחרים?
קריאה: את יכולה לתת לי להתגונן על המתקפה הזאת?
שלי יחימוביץ': לא, אתה שוב ושוב מתפרץ.
שלי יחימוביץ': אני אוציא אותך מהוועדה.
שלי יחימוביץ': יובל חיו, משנה למנכ"ל ומנהל החטיבה לביקורת משרדי ממשלה במשרד מבקר המדינה, תן לנו תמונת מצב של הדוח הקודם שעשית בנושא.
שלי יחימוביץ': אני רוצה להזכיר שבישיבה הקודמת ביקשתי לא ממך, מליאורה, היא הייתה אם אני לא טועה, ביקשתי איזשהו דוח מעקב.
יובל חיו: הקודמת.
שלי יחימוביץ': הקודמת הקודמת.
שלי יחימוביץ': היו לנו כבר כמה ישיבות.
שלי יחימוביץ': איזשהו דוח מעקב, לא לפי סעיף 21.
שלי יחימוביץ': אני לא עושה הצבעה, אני לא מטילה עליכם לבדוק מחדש, אבל בעוקב לדוח שכבר עשיתם, לבדוק את הסיטואציה ומה קורה עכשיו.
שלי יחימוביץ': אתה שומע, אתה בן אדם מנוסה.
שלי יחימוביץ': הרי ברור לך כאן שיש מה לבדוק.
יובל חיו: נכון ללפני כעשרה ימים אנחנו סברנו שהנושא מגיע לפתרונו.
שלי יחימוביץ': גם אנחנו.
יובל חיו: אנחנו עקבנו אחרי העובדה שנקבעה ישיבה של ועדת השרים.
יובל חיו: אנחנו סברנו שזה יסוכם.
יובל חיו: כרגע אנחנו מתעדכנים על תמונת מצב חדשה.
יובל חיו: בראייתנו, החלטה 1911 הניחה בסיס מחייב, כלומר, אותו סעיף 5 בהחלטה 1911 מניחה סעיף מחייב מול הממשלה להשלים את פעולתה.
יובל חיו: הדרג המקצועי למיטב הבנתנו עשה את המלאכה.
יובל חיו: רשות האוכלוסין העבירה את ה-1,000.
יובל חיו: נציגת משרד ראש הממשלה בדיון האחרון אמרה בצורה מפורשת שהממשלה נדרשת לנושא, ותמונת המצב כרגע שהנושא תקוע.
שלי יחימוביץ': אתה מגיע לישיבות של ועדת ביקורת המדינה, אבל היו ישיבות נוספות.
שלי יחימוביץ': שבוע שעבר הייתה ישיבה של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות ושם גם היו נציגי ממשלה שאמרו שאוטוטו.
שלי יחימוביץ': כמעט הרמנו שמפניות כבר.
יובל חיו: אני לא מעודכן על כך.
שלי יחימוביץ': עשינו תמונת ניצחון משותפת.
יובל חיו: אני חושב שהפעולה התכליתית בנקודה הזו היא פעולת מעקב, נמצא פה נציג משרד ראש הממשלה, מול משרד ראש הממשלה נקודתית לעניין היישום של ההחלטה 1911.
שלי יחימוביץ': אני יכולה להתייחס לדברים שלך כאל היענות לבקשה שלי ומעקב ספציפי אחרי ההחלטה הזאת של העלאת 1,000 משארית יהודי אתיופיה.
שלי יחימוביץ': אוקי, אני מודה לך.
שלי יחימוביץ': מולו דמלאו, תציגי את עצמך.
מולו דמלאו: אני מולו דמלאו, גרה במעלה אדומים.
מולו דמלאו: אני בארץ 14 שנה.
מולו דמלאו: מאז שעליתי, כבר 14 שנה, לא ראיתי את אימא שלי.
שלי יחימוביץ': בת כמה היית כשעלית?
מולו דמלאו: אימא שלי בת 67, אבא שלי 75.
שלי יחימוביץ': ואת?
מולו דמלאו: ואני בת 37.
מולו דמלאו: מאז שעליתי לארץ לא ראיתי את ההורים שלי, 14 שנה.
שלי יחימוביץ': עלית עם אחים או לבד?
מולו דמלאו: התחתנתי, עליתי עם הילדה שלי, עם בעלי.
מולו דמלאו: גם לי אחים, אחיות, דודות.
מולו דמלאו: לאימא שלי יש שבע אחיות ואחים וסבתא שלי.
מולו דמלאו: כל המשפחה פה בארץ חוץ מאימא שלי והאחיות שלי.
מולו דמלאו: אנחנו לא יודעים למה לא מעלים אותה.
מולו דמלאו: שנה שעברה, בספטמבר, 4, כשהזמינו אותם לשם וראיינו אותה, הייתה לנו תקווה שהיא תעלה, תקווה גדולה ועדיין אנחנו מחכים ואין לנו שום דבר.
מולו דמלאו: זה מאוד מאכזב אותנו.
מולו דמלאו: זה מאוד קשה וכל אחד מבין את זה.
מולו דמלאו: אני 14 שנה לא ראיתי את אימא שלי.
מולו דמלאו: תראו, חודש אתם לא תראו את ההורים שלכם.
מולו דמלאו: זה בלתי אפשרי.
מולו דמלאו: זה מאוד קשה לי, ומי שפה ומי שאכפת לו ושיבין את הכאבים של האנשים, את הכאב שלי, שתביאו לנו את ההורים שלנו, תביאו לנו את המשפחה שלנו.
מולו דמלאו: למה ההורים שלי יחכו?
מולו דמלאו: למה האחיות שלי, שיחכו?
מולו דמלאו: האחים שלי יחכו 20 שנה לעלייה?
אברהם נגוסה: איפה הסבתא נפטרה?
מולו דמלאו: באשדוד.
מולו דמלאו: הייתה גרה באשדוד.
מולו דמלאו: נפטרה לפני כמה שנים, וכל המשפחה של אימא שלי פה חוץ מאימא שלי, והילדים שלה והנכדים שלה פה.
מולו דמלאו: אנחנו שלושה ילדים פה ותשעה נכדים.
מולו דמלאו: שלושה נינים יש לאימא שלי.
שלי יחימוביץ': ואימא שלך הייתה צריכה לעלות עכשיו עם ה-1,000?
מולו דמלאו: כן.
מולו דמלאו: ב-4 ספטמבר 2017 הזמינו לה, ראיינו אותה.
מולו דמלאו: הייתה לנו תקווה שהיא תעלה ועוד פעם נעלם, אנחנו לא יודעים למה.
שלי יחימוביץ': כלומר, היא הייתה בעצם צריכה להגיע עכשיו לישראל.
מולו דמלאו: כן, כן.
שלי יחימוביץ': על פי ההחלטה שכבר אושרה כמה פעמים.
אברהם נגוסה: בגלל המכסה זה לא הספיק.
שלי יחימוביץ': ב-1,300 היא לא נכנסה אבל ב-1,000 היא הייתה אמורה להיכנס.
שלי יחימוביץ': כל הדיבור הזה על מכסות גם, הוא פשוט מזעזע.
מולו דמלאו: ואנחנו לא יודעים.
מולו דמלאו: מחכים.
מולו דמלאו: אני מבקשת ממי שפה שיביאו לי את ההורים שלי.
מולו דמלאו: אני רוצה לראות בבית שלי את ההורים שלי.
מולו דמלאו: זה יום שאני מחכה אליו.
מולו דמלאו: מתי אני אראה את ההורים שלי בבית שלי?
מולו דמלאו: תנו לי לראות את אימא שלי, תנו לי לראות את המשפחה שלי.
שלי יחימוביץ': מולו, תודה רבה.
שלי יחימוביץ': אנחנו נעשה כל מה שאנחנו יכולים כדי שאת תראי את ההורים שלך והם יעלו לישראל.
שלי יחימוביץ': הרב חיים שאטו טגניה, רב קהילה בירושלים.
חיים שאטו טגניה: קודם כול תודה רבה שנתתם לי את הזכות לדבר.
חיים שאטו טגניה: אני חיים שאטו טגניה, משמש כרב קהילה בשכונת תלפיות בירושלים.
חיים שאטו טגניה: אני הייתי אחד מהאנשים שסורבתי לעלות ארצה לפני כ-15 שנה, והנה ברוך השם, בעזרת השם עלינו לארץ.
חיים שאטו טגניה: אני ממשיך ביהדות שלי ונבחן ברבנות הראשית ואני ממשיך להיבחן ואני פועל בשביל העדה לאחדות עם ישראל כולו, ומלמד את הצעירים ואת המבוגרים להשתלב בחברה הישראלית.
חיים שאטו טגניה: איך אפשר להגיד שלא יעלו?
חיים שאטו טגניה: זה הרי פיקוח נפש.
חיים שאטו טגניה: הרי הם סובלים.
חיים שאטו טגניה: אחינו נמצאים בצרה ולנו פה נוח בארץ.
חיים שאטו טגניה: איך אפשר להגיד להם, אל תבואו?
חיים שאטו טגניה: הם ימותו שם.
חיים שאטו טגניה: הרי אנחנו נהיה שופכי דמים אם לא נעלה אותם.
חיים שאטו טגניה: אם יש בכוחנו, בידנו להעלות אותם ולא יכולים לעשות, אנחנו עוברים על מצוות השם.
חיים שאטו טגניה: לא תקום על דם רעך.
חיים שאטו טגניה: באמת זה מאוד מצמרר אותי.
חיים שאטו טגניה: אני ראיתי מכתב של מתנגדים.
חיים שאטו טגניה: בכל מקום שאני הולך, מתנגדים לי.
חיים שאטו טגניה: למדתי בישיבת הסדר.
חיים שאטו טגניה: כולם אשכנזים שם כמובן, ובא אחד, מי שעלה לפני, אפשר להגיד כחלוצים מתוך העדה שלנו, אומר לנו, אתה לא יהודי.
חיים שאטו טגניה: אתה אומר לי, אתה נוצרי, אתה גוי.
חיים שאטו טגניה: אי אפשר להגיד?
שלי יחימוביץ': מהעדה שלך.
חיים שאטו טגניה: כן, מהעדה שלי.
חיים שאטו טגניה: אני באמת לא יכול לסבול את זה.
חיים שאטו טגניה: קשה לי.
חיים שאטו טגניה: אני לא מבין איזו שנאת חינם.
חיים שאטו טגניה: לא מבין למה זה מגיע, בתור בן אדם.
חיים שאטו טגניה: עזוב, אפילו גוי.
חיים שאטו טגניה: צריך שלום.
חיים שאטו טגניה: מה קרה?
חיים שאטו טגניה: אני לא מבין, באמת, לכן באמת, אם יש בכוחכם לעלות אותם, תעלו אותם ארצה מייד ולא להתמהמה, כי הרי אנחנו ממש עוברים על איסור תורה.
חיים שאטו טגניה: מאוד עצוב לי.
חיים שאטו טגניה: כאן בארץ ישראל אני פועל בשביל האחדות.
חיים שאטו טגניה: אני התגייסתי לצבא, אח שלי נפצע בעזה, בשג'אעיה, וכולנו באמת נלחמים למען המדינה.
חיים שאטו טגניה: איך אפשר להגיד לא להעלות אותם?
חיים שאטו טגניה: סבא שלי נפטר בדרך.
חיים שאטו טגניה: הוא לא זכה להגיע לארץ ישראל, אבל החלום שלו תמיד היה ירושלים עוד כשהיו אנוסים, אז מה אבות אבותינו, גם אם התנצרו, זה לא היה מבחירה חופשית שלהם.
חיים שאטו טגניה: הרב חנניה בלומרט מבת ים הביא עיתון מלפני כ-100 שנה שהיה בארץ ישראל, שמנו כמה יהודים יש בכל מדינה, אז שם אומרים, באתיופיה היו 100,000 יהודים, אז איך המספר שלהם פתאום ב-84' ו-91' המספר שלהם היה קטן?
חיים שאטו טגניה: ברור שהגויים תמיד רדפו אותנו וכמו באינקוויזיציה שהייתה באירופה, גם באתיופיה הנוצרים רדפו אותנו.
חיים שאטו טגניה: אני באמת כיום עולה על פי התורה.
חיים שאטו טגניה: אני גם סופר סת"ם.
חיים שאטו טגניה: כתבתי את מגילת אסתר ואני ממשיך ביהדות.
חיים שאטו טגניה: זה לא יכול להיות שאומרים לנו, אתם שקרנים, אתם עולים לארץ ואתם לא ממשיכים בדרך התורה.
חיים שאטו טגניה: ממש זה לא נכון.
חיים שאטו טגניה: יש הרבה בישיבות, הרבה חברים שלי.
שלי יחימוביץ': תודה, הרב טגניה.
שלי יחימוביץ': אייצ'לותם מסלה, מייצג את רב הקהילה באשדוד.
אייצ'לותם מסלה: שלום לוועדה הנכבדה, שמי עורך דין אייצ'לותם מסלה, גר באשדוד.
אייצ'לותם מסלה: היום באתי לייצג את הרב משה ברוך, בנו של קס ליקה כהנת, ברן ברוך, הקס הגדול שהיה ממנהיגיה הרוחניים של העדה האתיופית באתיופיה, פעל שנים רבות להבאתם של הקהילה הקדושה הזאת, הציונית.
אייצ'לותם מסלה: פה דיברו על הציונות.
אייצ'לותם מסלה: אין עדה שהציונות שלה היא פשוט בלתי אפשרית.
אייצ'לותם מסלה: אני זוכר, בחולות של רמת הגולן, בעזה, ביחידות המובחרות, כשהייתי שם הרגשתי כל אבן ואבן, למה?
אייצ'לותם מסלה: המשמעות של הקהילה הזאת שעשתה תלאות דרך סודן, היום ממתינים שם בגונדר, באדיס אבבה, צריכים לסבול?
אייצ'לותם מסלה: דיברו זאת על מניעים גזעניים.