GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק גיא: זה לא 150 מיליון שקלים אלא זה בין 7 ל-5 מיליארד שקלים ומשם צריך להתחיל, במדרגות ובלוחות זמנים, חלק בשלוש שנים, חלק בחמש שנים.
שלי יחימוביץ': מי זה האופרטור לצורך העניין?
יצחק גיא: האופרטור, יש כמה.
יצחק גיא: אבל אני מסתכל על עצמי.
יצחק גיא: פיקוד העורף הוא אופרטור ולראיה מה שעשינו בשנה וחצי האחרונות יחד עם משרד הפנים ורח"ל ברשויות המקומיות, זאת אופרציה מורכבת שמקדמת את מוכנות הרשויות המקומיות ועם החיבור הזה של תכנית, כסף ואופרציה אפשר לעשות הרבה במדינת ישראל.
שלי יחימוביץ': יש לכם את כל שלושת המרכיבים?
יצחק גיא: לא.
יצחק גיא: אין לנו כסף.
יצחק גיא: פרט שולי, אבל זה המצב.
יצחק גיא: אני מאוד מסכים עם מה שנאמר כאן, לא על מחר אלא על אתמול, וצריך להתחיל.
יצחק גיא: זה כאמירה כללית ואולי אפילו קצת יותר ממה שאני נוהג בדרך כלל בטונוס.
יצחק גיא: מכאן אני אתייחס לכמה דברים שעלו כאן בהקשר של התרעה.
יצחק גיא: ב-2006 היינו עם 25 אזורי התרעה במדינת ישראל.
יצחק גיא: זה אומר שאם נפלה רקטה, היא התריעה על סדר גודל מאוד משמעותי, על היקף תושבים מאוד מאוד גדול.
יצחק גיא: היום אנחנו עם 254 אזורים.
יצחק גיא: בדצמבר 2018 נהיה עם סדר גודל של כ-2,000, בין 1,700 ל-2,000 אזורי התרעה.
יצחק גיא: כלומר, כל מי שיקבל התרעה במדינת ישראל, שיתמגן.
יצחק גיא: הדבר הזה משפיע מאוד על רציפות התפקוד של המשק, משפיע על התל"ג, משפיע על תקציבים פר יום לחימה, משפיע על הרבה מאוד דברים ברמה הלאומית וזאת התקדמות משמעותית, מעבר לזה שהאזרח מקבל התרעה סלקטיבית ממוקדת ואנחנו מתקדמים עם העניין הזה, בוודאי מ-2006.
שלי יחימוביץ': כמה אזרחים בצפון מקבלים היום התרעה ממוקדת?
שלי יחימוביץ': כמה נכון להיום?
יצחק גיא: על פי ה-254 אזורים, כל אזרח במדינת ישראל מקבל התרעה.
יצחק גיא: יש מרחבים שהם נושקים לקו הגבול, מאוד משמעותי - - -
שלי יחימוביץ': שהם כבר מטופלים?
שלי יחימוביץ': שיש שם מענה הולם?
יצחק גיא: כן.
יצחק גיא: המענה יהיה בסוף 2018, כשצריך להדגיש כאן שלא הכול תלוי בנו.
יצחק גיא: כלומר, מהיכן יורים, זאת גם כן פונקציה.
יצחק גיא: אני לא כאן כדי לקיים על זה דיון אבל זה מאוד משמעותי ולכן יש כאן הרבה מאוד מרכיבים והרבה מאוד היבטים, גם של פעילות בחזית וגם של הגנה ודברים נוספים שמטבע הדברים אני לא אפרט.
סיון יחיאלי: יש כאן משהו לא מדויק.
סיון יחיאלי: העובדה שהרזולוציה תגדל היא נכונה אבל עדיין יש פער מסוים שעליו אנחנו לא רוצים לדבר שהוא חסר.
יצחק גיא: התייחסתי לפער.
סיון יחיאלי: אלה ה-100 מיליון שקלים האלה.
יצחק גיא: עניתי בחיוב אם לא הובנתי, עניתי בחיוב.
שלי יחימוביץ': הוא אמר בעצמו שאין להם את הכסף.
יצחק גיא: נכון.
יצחק גיא: עדיין יש פער.
שלי יחימוביץ': כלומר, נכון להיום, אם יש מתקפת טילים מסיבית על הצפון, אנחנו נשארים באותו מצב עגום שתיאר מלכתחילה נציג מבקר המדינה.
יצחק גיא: יש לזה משמעויות - - -
עמיר פרץ: ישובים סמוכי גדר.
יצחק גיא: אנחנו מדברים על הטווחים של סמוך גדר.
יצחק גיא: אני לא אנקוב כאן במספרים.
יצחק גיא: זה גם מאוד משמעותי למה קורה בחזית, כמה ימים אנחנו בלחימה.
יצחק גיא: יש כאן הרבה מאוד פרמטרים אבל ברשותכם, אני לא רוצה להיכנס אליהם.
יוסף ביינהורן: בדוח דיברנו על נושא של יכולת הגילוי כי אתה יכול לתת התרעה אם יש לך גילוי.
יוסף ביינהורן: גם על זה כתבנו בדוח.
שלי יחימוביץ': בדוח הגלוי.
יוסף ביינהורן: אני מקריא מתוכו.
יוסף ביינהורן: "מערכות הגילוי לא יגלו חלק ניכר מהחימוש קצר הטווח שישוגר לעבר יישובי גבול הצפון".
יצחק גיא: פיקוד העורף לא אחראי על זה.
יוסף ביינהורן: השאלה אם זה עדיין בתוקף.
יצחק גיא: פיקוד העורף לא אחראי על הגילוי אבל אני מדבר בשם צה"ל ויש כאן מענה שכבר ניתן על ידי חיל האוויר לנושא הגילוי על מנת להשריד את תחום הגילוי בצורה יותר משמעותית לאורך זמן.
יצחק גיא: גם הדבר הזה כבר מטופל ומתוקצב.
יוסף ביינהורן: עדיין אין יכולת הגילוי לחלק גדול מהישובים שם.
יצחק גיא: יש יכולת גילוי מלאה במדינת ישראל.
יצחק גיא: המענה הרחב יותר שאנחנו רוצים על מנת לייצר שרידות, עדיין לא קיים.
יצחק גיא: מבחינת הפצה.
יצחק גיא: מדינת ישראל היום נמצאת במערכות הפצה שהן לא רק הצופרים כמו שהיה בעבר, בוודאי ב-2006.
יצחק גיא: אנחנו מדברים על רדיו, טלוויזיה, יכולת של הנגשה בשלטי חוצות וכבר עשינו על זה תרגיל.
שלי יחימוביץ': SMS, ווטסאפ?
יצחק גיא: גם.
יצחק גיא: יש אפליקציה של פיקוד העורף שאפשר להוריד אותה ולקבל לסלולר התרעה.
שלי יחימוביץ': למה אי אפשר להתפרץ לתוך מכשירי הסלולר עם הודעה כזאת?
שלי יחימוביץ': הטכנולוגיה הרי קיימת.
שלי יחימוביץ': הודעת ווטסאפ שהיא לחירום.
שלי יחימוביץ': זה הצלת חיי אדם.
יצחק גיא: גם העניין הזה נבדק.
חיים ילין: אני אומר לך שזה לא יעבוד בחירום ואתם מטעים את כל האזרחים.
חיים ילין: יהיה גם מיסוך ותהיה בעיה של קליטה כי אין מספיק אנטנות וחשיפה.
חיים ילין: אתם מטעים את הציבור.
חיים ילין: אתם מתבקשים להגיד את זה בקול רם.
יצחק גיא: ברשותך, לא סיימתי את דבריי ותכף אני אתייחס לפערים כי יש פערים.
יצחק גיא: אנחנו כאן בגלל הפערים ולא בגלל שהכול ורוד.
חיים ילין: קילומטר וחצי, רק עכשיו.
שלי יחימוביץ': חיים, אפשר לאפשר לו לסיים?
יצחק גיא: מגוון המפיצים, הרחבנו אותו באופן משמעותי.
יצחק גיא: אנחנו מטפלים בנושא הניטור של מערכות ההתרעה.
יצחק גיא: אני מדבר כרגע על כל הרצף, מהגילוי ועד ההפצה.
יצחק גיא: אנחנו מסתכלים על כל הנושא של סוגיית הסייבר כדי להגדיל את השרידות כי המענה הוא מענה רשתי ומטבע הדברים הנושא הזה מורכב.
יצחק גיא: גם כאן יחד עם צה"ל ומדינת ישראל, אנחנו עושים בזה הרבה.
יצחק גיא: לגבי ירי מטווח קצר, התייחסתי.
יצחק גיא: ברשותכם, אני רוצה להתייחס לעוד נקודה, לנושא פינוי אוכלוסייה.
יצחק גיא: אני מתייחס רק לפינוי כי זה תפקידו של פיקוד העורף.
יצחק גיא: יש כאן מרכיבים נוספים ואם משרד הפנים ירצה, יתייחס.
יצחק גיא: קיימות שתי תכניות.
יצחק גיא: תכנית אחת נקודתית מצומצמת, תכנית מלונית, ותכנית רחבה יותר בנפח אוכלוסייה גדול יותר, מלון אורחים.
יצחק גיא: שתי התכניות מוכרות, ידועות ומתורגלות.
יצחק גיא: אפס עד ארבע דרום, כולל שדרות, אנחנו עם תכנית סגורה.
יצחק גיא: תרגלנו את העניין הזה ואנחנו בסך הכול יודעים לעשות את זה.
עליזה לביא: כולל בתי חולים ובתי אבות?
זאב צוק רם: לא מפנים בתי חולים.
עליזה לביא: בתי אבות.
יצחק גיא: גם את העניין הזה אנחנו מתרגלים כולל גם מוסדות מורכבים של מונשמים ומיטות טראומה ודברים כאלה.
יצחק גיא: מתרגלים את זה.
יצחק גיא: הנושא הזה מורכב מטבע הדברים, כמו שגם לפנות עיר זה אירוע מאוד מורכב.
יצחק גיא: אני שם רגע בצד את המורכבות.
יצחק גיא: אנחנו יודעים לעשות את זה.
יצחק גיא: תרגלנו את זה.
שלי יחימוביץ': איך מפנים ערים תחת אש?
קריאה: לא מפנים תחת אש.
שלי יחימוביץ': שאלתי אותו.
שלי יחימוביץ': הוא יענה.
יצחק גיא: אנחנו לא מפנים תחת אש אבל הנושא הזה הוא מאוד מורכב.
יצחק גיא: אנחנו לא נרצה להגיע לזה.
יצחק גיא: יש לזה שיח שמתקיים בין היתר בדיון בקבינט שאמור להתקיים בפיקוד העורף.
שלי יחימוביץ': כלומר, כשאתם מדברים על פינוי תושבים, אתם מדברים על פינוי לפני, בהתרעה, לא בזמן אמת.
יצחק גיא: בלי לפרט אבל אנחנו נרצה, בהנחה ונדרש לבצע פינוי, הוא יהיה לפני.
יצחק גיא: כמובן שיש כאלה שאנחנו נדרשים לפנות אותם כי הם לא יודעים לפנות את עצמם או לפחות לסייע להם בפינוי.
יצחק גיא: זה המצב האופטימלי.
איל בן ראובן: רק מילה אחת לגבי הפינוי.
שלי יחימוביץ': לא, תן לו לדבר.
איל בן ראובן: רק מילה.
שלי יחימוביץ': הוא מסיים את דבריו.
שלי יחימוביץ': הוא במשפט אחרון.
שלי יחימוביץ': הוא מדבר על הפינוי.
שלי יחימוביץ': חכה.
יצחק גיא: בהנחה וזה קורה תחת אש כי הופתענו, הנושא הזה הוא יותר מורכב.
יצחק גיא: אנחנו יודעים לעשות אותו.
יצחק גיא: לא דומה ישוב קטן במרחב הצפון לקריית שמונה אבל גם בקריית שמונה אנחנו כרגע בנוהל קרב, בעבודה, לסגור את התכנית לגבי קריית שמונה ושלומי, שאלה כרגע שני מרחבים בצפון לגביהם אנחנו כרגע בפער.
יצחק גיא: כל יתר הצפון, עשינו על זה כבר מודלים, עשינו על זה תרגול בפועל עם כוחות ועם כל מה שצריך.
יצחק גיא: אנחנו יודעים לפנות.
יצחק גיא: עד כאן.
איל בן ראובן: מילה לגבי הפינוי.
איל בן ראובן: הפינוי הוא בעייתי מאוד.
איל בן ראובן: אני לא אכנס כאן לפרטים ולא אומר למה הוא בעייתי.
שלי יחימוביץ': איל, אתה כבר דיברת.
שלי יחימוביץ': יש חברי כנסת שעוד לא דיברו.
שלי יחימוביץ': איל, זה לא בסדר.
איל בן ראובן: אני חבר בוועדה.
שלי יחימוביץ': אתה חבר בוועדה.
איל בן ראובן: מותר לי לומר מילה.
שלי יחימוביץ': דיברת ארוכות.
שלי יחימוביץ': יש עוד דוברים רבים מאוד שלא דיברו.
שלי יחימוביץ': אני לא מאפשרת לך.
שלי יחימוביץ': חבר הכנסת עמיר פרץ עומד בראש ועדת המשנה למוכנות העורף למלחמה.
עמיר פרץ: תודה גברתי היושבת ראש.
עמיר פרץ: אני בהחלט חושב שההתמקדות בנושא המיגון היא נכונה ואנחנו נשתדל לא לחרוג כי באמת יש כאן שאלות רבות של פינוי, של מלאים, הרבה מאוד שאלות שעומדות כאן וצריך לדון בהן.
עמיר פרץ: אבל אני חושב שההתמקדות במיגון היא הדבר הנכון.
עמיר פרץ: יש שלוש רמות כאשר הרמה הראשונה היא המקלוט הציבורי, הרמה השנייה היא המקלוט המשותף והרמה השלישית היא המקלוט הפרטי.
עמיר פרץ: בסופו של יום לא יעזור דבר, ייקח חמש שנים, ייקח עשר שנים, הפתרון הכי משמעותי הוא המיגון הפרטי.
עמיר פרץ: כל השאר, אלה דברים בדרך שיכולים לסייע ולשפר את התחושה.
עמיר פרץ: בסופו של דבר מדינת ישראל צריכה להתמודד עם השאלה איך נותנים מיגון פרטי לכל אזרח במדינה הזאת, מה תהיה שיטת המימון, מה יהיו התמריצים לאותם אזרחים.
עמיר פרץ: אנחנו בוועדת המשנה סרקנו את כל הנושאים ולמעשה התכנית שהגיש שר הביטחון נשענת על שורה ארוכה של נושאים שהגשנו.
עמיר פרץ: בתוך התכנית של שר הביטחון, חלק גדול מהכסף מיועד למקלטים פרטיים.
עמיר פרץ: 300,000, הוא ציין מספר של 300,000, אם אני זוכר נכון, בתים פרטיים שימוגנו באמצעים ממשלתיים.
עמיר פרץ: כמובן יהיו כאן סוגיות מאוד קשות של איך עושים זאת כי זה רכוש פרטי.
עמיר פרץ: אבל עשינו זאת בעוטף עזה.
עמיר פרץ: שם יש מודל.
עמיר פרץ: המבחן היחיד האם העורף מוכן או לא, זה האם העורף מסוגל לקיים חיי שגרה בזמן עימות.
עמיר פרץ: מה שקרה ברמת הגולן עם כל הכבוד, ואני מאוד מברך את ראשי הערים על התפקוד שלהם, אבל זה היה קיום חיי שגרה בזמן מתיחות.
עמיר פרץ: לא עברתם לרמה של העימות.
עמיר פרץ: עדיין לא הייתם במצב שנפלו טילים לתוך הישובים ולכן אלה שתי רמות שונות.
עמיר פרץ: אני רוצה לומר לך גברתי שכל השקעה שידברו בה, היא מצדיקה את ההשקעה שלה.
עמיר פרץ: אני אתן לך את שדרות כמשל.
עמיר פרץ: עלות הנכסים בשדרות הייתה במצב כל כך קשה, אחרי שסוף סוף יש שם גם מיגון אקטיבי, גם מיגון פסיבי, ערך הנכסים טיפס בצורה דרמטית.
עמיר פרץ: יכולת להגיע לשדרות לפני 10 שנים, לקנות בית ב-300,000 שקלים, את אותו בית את לא יכולה לקנות היום בפחות ממיליון שקלים.
עמיר פרץ: כלומר, מבחינת ההשקעה הכלכלית, היא מוצדקת בכל בחינה אפשרית.
שלי יחימוביץ': בזכות המיגון.
עמיר פרץ: בזכות העובדה שאנשים מרגישים שהם יכולים - -- -
חיים ילין: מחיר קרקע אפס.
חיים ילין: זה לא סתם.
עמיר פרץ: קרקע אפס תמיד הייתה.
קריאה: זה גם יחסוך את הפינוי.
עמיר פרץ: לכן אני אומר שההתמקדות במיגון הפרטי היא הדבר הנכון.
עמיר פרץ: אני מאוד מאוד מודאג מהעובדה שאין תכנון מפורט.
עמיר פרץ: נכון שאלה נכסים פרטיים אבל אם אתה נכנס היום ואתה רואה את המודל הזה, הרי מרגע שקיבלנו החלטה, ההחלטה התקבלה בתקופתי, כל התפיסה של מהו העורף, כולל רח"ל שהוקמה, אני העברתי את ההחלטה בממשלה, כולל המיגון, מיגון הממ"דים, גם אני העברתי את ההחלטה בממשלה, ובוודאי המיגון האקטיבי, זאת תפיסה שלמה שעכשיו היא מוכיחה את עצמה ומוכיחה את עצמה מכל היבט, כלכלי, חברתי, ניהול המשק, הכול.
עמיר פרץ: לכן אם לא שמת לב לניואנסים, הרי חוזרים על עצמם.
עמיר פרץ: גם וובה אמר זאת, גם נציגי פיקוד העורף והם צודקים.
עמיר פרץ: מדובר ברכוש פרטי.
עמיר פרץ: מה פתאום שהמדינה תיכנס לרכוש פרטי?
עמיר פרץ: היא צריכה להיכנס.
עמיר פרץ: היא צריכה להיכנס ועוד איך צריכה להיכנס.
עמיר פרץ: אם בדרך של מימון מלא, ואנחנו הצענו הצעה לחלוקה.
עמיר פרץ: עד תשעה קילומטרים – מימון מלא של המדינה.
עמיר פרץ: אנחנו לא מדברים על הצפון.
עמיר פרץ: עד 40 קילומטרים – מימון חלקי.
עמיר פרץ: מ-40 קילומטרים והלאה – יש לנו שתי הצעות חוק מפורטות מאוד גם לגבי מה עושים בבני ברק.
עמיר פרץ: למשל, בני ברק, 80 אחוזים מהתושבים לא ממוגנים.
עמיר פרץ: אנחנו יודעים מה יקרה במידה ותהיה שם פגיעה.
עמיר פרץ: אלה הדיווחים של פיקוד העורף, וובה.
זאב צוק רם: אתה צודק.
עמיר פרץ: לכן אני בהחלט משבח את יוסי ואת העובדה שהחלטת לקיים דיון בעניין הזה.
עמיר פרץ: זה דיון בעתו.
עמיר פרץ: אנחנו צריכים לא לתת לאיש להתחמק מהעובדה שבסופו של יום, בסדר, השקעתם עוד שני מיליון, עוד שלושה מיליון במקלט ציבורי כזה או אחר אבל השאלה אם מישהו יצליח להגיע אליו.
עמיר פרץ: לכן המיגון הפרטי הוא כמו אותו חייל שנמצא במוצב, המטוסים חשובים, הטנקים חשובים אבל אם לא תהיה לו קסדה, כל המוצב לא יעמוד.
שלי יחימוביץ': נמצא כאן אלי רגב?
שלי יחימוביץ': מנהל מינהל החירום במשרד הפנים.
שלי יחימוביץ': תן לנו במענה לדברים האלה שעולים כאן
שלי יחימוביץ': בחומרה יתרה אם יש לכם נתונים חדשים על מצב המקלוט הציבורי.
אלי רגב: אנחנו לא עוסקים במקלוט מבחינת ההגדרה הפורמלית, התשתית הנורמטיבית שלא מחייבת את משרד הפנים.
אלי רגב: משרד הפנים ער לזה שהוא צריך להיות שותף ולכן אנחנו מתרגמים את זה בפרשנות מרחיבה לצורך העניין ולכן הפרויקטים המשותפים שלנו עם פיקוד העורף סביב גם המקלטים הציבוריים, גם המקלטים המשותפים וגם כאשר תהיינה החלטות לגבי תמרוץ תושבים לבניית ממ"דים פרטיים, כפי שנגע בזה חבר הכנסת עמיר פרץ, גם אז נהיה שותפים.
אלי רגב: הלכה למעשה אנחנו התחלנו בפרויקט משותף יחד עם פיקוד העורף בדגש על רמת הגולן וקו הגבול מראש הנקרה לצורך העניין ומזרחה לאורך גבול הלבנון, כדי לטפל באופן ממוקד באזורים האלה.
אלי רגב: טיפלנו במאות מקלטים יחד עם פיקוד העורף באיגום תקציבי שלנו יחד עם הפיקוד ואנחנו עדיין בתהליך כזה.
אלי רגב: למשל, ברמת הגולן אנחנו כמעט לקראת סיום מלא של כל המקלטים הציבוריים שם.
אלי רגב: עדיין יש בעיות אחרות, שנגעו בהן, כמו מקלטים משותפים ואחרים אבל לגבי המקלטים הציבוריים, מאחר והאחריות במידה זו או אחרת נופלת גם על הרשויות המקומיות והן מתקשות ליישם, אנחנו נכנסים פנימה כדי לסייע.
אלי רגב: בתכנית הזאת, גם לאורך גבול הלבנון, בכל הרשויות והמועצות האזוריות טיפלנו טיפול ממוקד בהקצאות תקציביות משמעותיות.
אלי רגב: כשאני אומר משמעותיות, אם היה צריך לטפל במקלט כדי להשמיש אותו ב-100,000 שקלים או ב-150,000 שקלים, עשינו את זה.
יוסף ביינהורן: צריך לזכור שמקלטים ציבוריים מהווים שישה אחוזים מכלל המיגון במדינה.
אלי רגב: יש 12,500 מקלטים ציבוריים במדינת ישראל, מתוך סך כל המערך אבל הם עדיין נדבך חשוב בעיני פיקוד העורף שהוא הגורם המקצועי לגבי מענה שצריך להיות בעת שיקרה דבר זה או אחר.
אלי רגב: לגבי המקלטים המשותפים, נגענו בזה גם במסגרת ועדת חוץ וביטחון של הכנסת שהתכנסה ברמת הגולן, יש לקונה כזו או אחרת שלדעתי גם מחייבת תיקוני חקיקה ועוד דברים כאלה שאנחנו נוביל יחד עם פיקוד העורף סביב שני דברים.
אלי רגב: אכן החוק – סעיף 14 לחוק ההתגוננות האזרחית – מטיל את האחריות על האזרח לצורך העניין בהקשר של מקלט משותף בבניין משותף אבל החוק נותן גם את האפשרות לביצוע בדיקה, פיקוח ואכיפה אבל הפיקוח והאכיפה הם בעצם לא סגורים עד הסוף כפי שהיה צריך להיעשות במקלטים ציבוריים לצורך העניין.
אלי רגב: שם לדעתי אנחנו כן חייבים לעשות תיקון חקיקה ואני אציע את זה לאלוף פיקוד העורף ולדעתי נצטרך להוביל יחד תיקוני חקיקה.
שלי יחימוביץ': צריך לעשות תיקון חקיקה.
שלי יחימוביץ': אנחנו חברי הכנסת משתוקקים שתביאו את תיקון החקיקה ואנחנו נצביע בשבילו פה אחד אופוזיציה וקואליציה.
עליזה לביא: יש חוקים שאפשר לעשות ביום אחד.
אלי רגב: המקלטים המשותפים עד היום, לצורך העניין ההגדרה הייתה שהדייר אחראי עליהם יחד עם הוועד שלו וחובתו על פי החוק לדאוג להם.
אלי רגב: אבל עלו כאן כמה בעיות, דרך ראשי הערים ודרך גופים אחרים - - -
שלי יחימוביץ': מתי הם עלו?
אלי רגב: לאורך הזמן.
אלי רגב: בשנה האחרונה, בשנתיים האחרונות.
שלי יחימוביץ': ואתם לא מרגישים שיש כאן
שלי יחימוביץ': איזושהי תחושת חירום ושאולי עדיף שניערך לפני שהדברים קורים?
אלי רגב: מאחר והנושאים טופלו ונתקלו בחוות דעת משפטיות שאומרות שלא ניתן לשים כספי ציבור בבתים פרטיים, החסם הזה הוא חסם שמחייב לתהליך חקיקה משותף.
אלי רגב: זה כל מה שאני אומר.
אלי רגב: ניסינו בדרכים אחרות.
אלי רגב: הערוץ היחידי שפתוח כדי לטפל בזה, הוא בעצם ערוץ של שיקום שכונות דרך משרד השיכון, שכאשר הם משקמים את השכונה, הם מטפלים גם במקלט המשותף.
אלי רגב: אבל יכול להיות שצריך להרחיב את הערוץ הזה ולעשות דברים אחרים.
אלי רגב: עניינית, שנבין, הדבר הזה הוא לא באחריות משרד הפנים.
אלי רגב: אני אומר שאנחנו נכנסים כאן לתמונה כדי לסייע לרשויות המקומיות ואנחנו מדגישים שמדובר באוכלוסיות, יש מקלטים משותפים ברמת אביב ויש מקלטים משותפים בקצרין, והדין צריך להיות שונה.
אלי רגב: לכן מישהו צריך לעשות את כל העבודה הזאת וזה לא אנחנו.
אלי רגב: אני רק מציע לתקן גם את הנושא הזה.
אלי רגב: עד שיהיו תיקוני חקיקה, יש נושא של פיקוח ואכיפה במצב הקיים.
אלי רגב: גם המצב החקיקתי היום לא מאפשר לפיקוד העורף לעשות כל מיני דברים שהוא חייב לעשות וכאן צריכים לעשות תיקונים.
אלי רגב: לא אני אחראי על זה.
אלי רגב: אני רק מעיר את תשומת הלב.
שלי יחימוביץ': משרד השיכון נמצא כאן?
אייל עמרוסי: כן.
אייל עמרוסי: משרד הבינוי והשיכון.
עליזה לביא: יש לי חוק.
חיים ילין: גם אני צריך לצאת.
שלי יחימוביץ': נרשמו עוד אנשים.
שלי יחימוביץ': אני נותנת לחברי הכנסת לדבר על פי סדר, כשבין חבר כנסת אחד לשני אני משלבת דובר אחר.
שלי יחימוביץ': חיים, אתה הבא בתור.
שלי יחימוביץ': אתה רוצה לבזבז זמן על זה?
חיים ילין: את אמרת שעכשיו מדבר משרד השיכון.
חיים ילין: זה יוצא דופן.
שלי יחימוביץ': עשיתי מהפכה בסדרי הדיון של הוועדה.
חיים ילין: מעולה.
חיים ילין: זה מתאים לך מאוד.
שלי יחימוביץ': השתמשתי בסמכותי ואני מאפשרת למשרד השיכון לומר את הדברים.
חיים ילין: אולי בסוף אני לא אדבר.
שלי יחימוביץ': זה לא יעזור לך.
שלי יחימוביץ': אני מנהלת את הדיון הזה ולא אתה.
שלי יחימוביץ': על פי התכנים עולים כאן, נכון וראוי כרגע מתוקף הדיון בוועדה שנציג משרד השיכון יאמר את הדברים.
שלי יחימוביץ': המחאה העזה והיוקדת שלך נשמעה ונרשמה בפרוטוקול ואנחנו מתייחסים אליה במלוא האמפתיה.
שלי יחימוביץ': בבקשה, משרד השיכון.
אייל עמרוסי: שלום.
אייל עמרוסי: הוזכרה כאן קודם החלטה 2025.
אייל עמרוסי: נכון, בספטמבר 2014 הטילו על מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, על רח"ל ועל פיקוד העורף להקים צוות על מנת להכין תכנית להסרת חסמים וקיצור הליכים לבניית ממ"דים בכל הארץ.
אייל עמרוסי: דרך אגב, הנתונים שאנחנו מכירים הם הנתונים שקיבלנו מפיקוד העורף.
אייל עמרוסי: ההמלצות הוגשו גם למשרד ראש הממשלה ביולי 2016 והוצגו גם בדצמבר 2017 בישיבת הממשלה.
אייל עמרוסי: ההמלצות עוסקות בכמה נקודות עיקריות.
אייל עמרוסי: אחת, פתרון המיגון.
אייל עמרוסי: אנחנו ביחד עם רח"ל ופיקוד העורף חושבים שהפתרון הראוי הוא הקמ"ד כפתרון אולטימטיבי.
שלי יחימוביץ': אנחנו יודעים מה הפתרונות.
שלי יחימוביץ': אנחנו שואלים מה נעשה מאז דוח המבקר.
שלי יחימוביץ': איזה בשורות אתם יכולים לבשר לנו עכשיו.
שלי יחימוביץ': לשון העתיד הזאת היא מאוד מטרידה.
שלי יחימוביץ': אנחנו כל הזמן שומעים על רעיונות, על תכניות, על הצורך לשנות חקיקה אבל חברים, אנחנו עומדים כרגע בסיטואציה שבה אנחנו יושבים כאן בוועדה ושום דקה לא קרה.
אייל עמרוסי: הוטל עלינו להגיש המלצות ביחד עם רח"ל ופיקוד העורף.
אייל עמרוסי: ההמלצות שלנו נערכו גם לפתרון המיגון, גם בנושא הרישוי, גם בנושא של הפעלה והסברה, תיעוש הבנייה, סיוע ומתווים למימון ומענקים ולמיסוי.
אייל עמרוסי: כל ההמלצות האלה הובאו דרך רח"ל, עם פיקוד העורף, למשרד הביטחון והתוצאה שלה כרגע היא החלטת הממשלה שמשרד הביטחון הגיש.
אייל עמרוסי: אני מזכיר שהיו גם דיונים על תקצוב ההמלצות וגם זה לקח לא מעט זמן.
אייל עמרוסי: אני מזכיר שמשרד הבינוי והשיכון קידם פרויקט מוצלח של מיגון עוטף עזה.
אייל עמרוסי: מדובר על סדר גודל של 11,000 ממ"דים שהוקמו במסגרת כל העוטף, 5,000 בעיר שדרות, כל השאר בכל יישובי העוטף, פרויקט מוצלח.
אייל עמרוסי: בנינו מנגנונים - - -
שלי יחימוביץ': ובצפון?
שלי יחימוביץ': תן לנו מספרים.
אייל עמרוסי: בצפון כרגע לא הוטל עלינו לבצע.
אייל עמרוסי: במידה ויוטל עלינו לבצע, נבצע.
שלי יחימוביץ': חבר הכנסת חיים ילין ואחר כך גיורא זלץ, ראש המועצה האזורית גליל עליון.
עליזה לביא: את לא נותנת לי אחר כך?
שלי יחימוביץ': אחריו עליזה לביא.
שלי יחימוביץ': חברים, אני מבקשת מכם, זה ממש גן ילדים.
שלי יחימוביץ': יש כאן המון חברי כנסת.
שלי יחימוביץ': אתם לא רוצים שראשי הרשויות ילכו מכאן בלי לדבר.
שלי יחימוביץ': אתם מפעילים כאן לחץ ומרמור על זכות הדיבור ואני מבקשת מכם טיפה להרגיע בעניין הזה.
חיים ילין: הדבר הכי חשוב במיגון זאת ההתרעה.
חיים ילין: אם לכל אחד יהיה ממ"ד, הוא לא יחיה בתוכו.
חיים ילין: זאת אומרת, אם אין התרעה, אנשים לא יודעים איך לפעול.
חיים ילין: בלי התרעה, לא יעזור כלום.
חיים ילין: אם כן, זאת הדרגה הראשונה ועל זה צריך להילחם.
חיים ילין: זאת אומרת, אתה צריך להילחם על כך שמערכת אזעקה כמו שיש בעוטף עזה, תהיה גם בצפון, שיהיה יותר זמן ו יהיו כמה שיותר אפשרויות לתושבים להתגונן.
חיים ילין: עכשיו בא השלב השני - שמעת את ההתרעה, לאן אתה נכנס וזה המיגון הפיזי.
חיים ילין: למיגון הפיזי, לעומת כיפת ברזל שאני לא אתייחס אליה כי היושבת ראש אמרה שזה לא הדיון, יש כמה היבטים.
שלי יחימוביץ': אמרתי שיש כמה נושאים שהם חסויים והם לוועדת המשנה.
חיים ילין: מיגון פיזי, שזה הממ"ד, מביא לשני דברים.
חיים ילין: קודם כל, לאפשרות לשמירת החיים הפיזיים.
חיים ילין: זה אבן יסוד של צמיחה של אזור שלם.
חיים ילין: הרגל השנייה היא תחושת הביטחון, זאת אומרת, מרכזי חוסן.
חיים ילין: הרגל השלישית היא האמון של הציבור במערכת.
חיים ילין: המשולש הזה, שהוא מודל שנבנה בעוטף עזה ב-2008, הצליח.
עמיר פרץ: לא ב-2008.
עמיר פרץ: ב-2009.
עמיר פרץ: ב-2007 אושר המודל.
חיים ילין: ב-2007 התקבלה החלטת הממשלה.
עמיר פרץ: סליחה, עם כל הכבוד, אתה לא היית שם.
חיים ילין: אל תגיד לי.
חיים ילין: הייתי ראש מועצה.
עמיר פרץ: קיבלת החלטות?
חיים ילין: בפברואר 2008 - - -
עמיר פרץ: תפסיק להשתחצן יותר מדי.
חיים ילין: אני מבין שמפלגת העבודה היום רוצה לצאת נגדי.
חיים ילין: אין לי שום בעיה, אבל תעשו את זה באינטליגנציה.
שלי יחימוביץ': אני יכולה להבטיח לך שאין החלטה כזאת.
חיים ילין: אני מאוד שמח.
קריאה: שר הביטחון לשעבר אומר לך שהיו עובדות.
שלי יחימוביץ': אפשר לאפשר לחבר הכנסת חיים ילין לומר את דבריו?
חיים ילין: בפברואר 2008 התקבלה החלטת ממשלה למיגון עוטף עזה.
חיים ילין: עד 2008, במשך שמונה שנים, רוב האנשים שנהרגו ונפצעו בעוטף עזה היו ללא מיגון.
חיים ילין: רק ב-2008 מקבלים החלטה עם המשפט שלא נמגן את עצמנו לדעת ומקבלים החלטה למגן 4.5 קילומטרים.
חיים ילין: בעמוד ענן בנימין נתניהו מתקשר ומודיע שיש מיגון גם בין 4.5 ל-7 קילומטרים.
חיים ילין: זה כשל ניהולי, מה שאני מספר עכשיו.
חיים ילין: לא המיגון אלא שבמדינת ישראל ממגנים ועושים רק אחרי שיש הרוגים כמו הרמזור, כמו הכיכר, וזה במקום למנוע את ההרוגים לפני כן.
חיים ילין: גם היום אם יקבלו את ההחלטה, אני רוצה לומר לך שייקח עשור למגן.
חיים ילין: תשמעו טוב מה אני אומר לכם.
חיים ילין: ייקח עשור למגן את כל תשעת הקילומטרים בצפון.
חיים ילין: עוד לא התחילו בסטטוטוריקה ולא התחילו עכשיו עם ההתנגדויות בבניין.
חיים ילין: בקריית שמונה, חווינו את זה בשדרות, אחד שמתנגד, אין לכל הבניין מיגון.
חיים ילין: אי אפשר לעשות את זה.
חיים ילין: עוד לא התחלנו בכלל בכשלים האלה ואנחנו מדברים על מיגון.
חיים ילין: גם אם יבוא שר הביטחון - אילטוב, אני אומר לך עכשיו – מחר בבוקר וישים 5 מיליארד שקלים, אין לו איך להוציא שקל אחד ולא יוציא את השקל הזה אלא רק לאחר שלוש שנים.
חיים ילין: אנחנו לא נלחמים על המלחמה הבאה אלא אולי על המלחמה הבאה באה.
חיים ילין: פרויקט כזה, מיגון כזה, ייקח – אני אומר לך מניסיון, הוא התחיל ב-2008 ונגמר באמצע 2015 – שימו לב, שבע שנים.
חיים ילין: 10,500 ממ"דים, כ-11,000 ממ"דים בעלות של 150 כל אחד, שזה מיליארד וחצי שקלים.
חיים ילין: משרד השיכון ניהל אותו והוא היה הפרויקטור יחד עם כולם.
שלי יחימוביץ': חיים, תסיים.
חיים ילין: אין היום פרויקטור.
חיים ילין: אתם לא מבינים מה אלה התנגדויות של ציבור.
חיים ילין: אין העתקת תשתיות בשביל לשים את הממ"דים.
חיים ילין: אין שום דבר ואתם מטעים את הציבור.
שלי יחימוביץ': למי אתה מדבר?
חיים ילין: כולנו אחראים.
שלי יחימוביץ': כשאתה אומר אתם, למי אתה מפנה את הדברים?
שלי יחימוביץ': מה זה כולנו?
שלי יחימוביץ': יש ממשלה בישראל.
רוברט אילטוב: כולנו, אנחנו, לא אתם.
חיים ילין: אני נמצא כאן, אני לא בורח מאחריות.
חיים ילין: יש לי אחריות.
חיים ילין: אם אני לא אזעק את הזעקה, אני ארגיש שלא עשיתי את זה.
שלי יחימוביץ': חבר הכנסת חיים ילין, תודה רבה.
חיים ילין: אני רוצה לומר שאתם מעמידים – עכשיו אני אומר בכובע של ראש מועצה - - -
שלי יחימוביץ': אבל זה יהיה משפט אחרון שלך בכובע של ראש מועצה.
חיים ילין: אתם מעמידים את ראשי המועצות במקום שהוא כמעט בלתי אפשרי.
חיים ילין: מצד אחד הם צריכים לחבק את האוכלוסייה ולא להפחיד אותה ולקלוט שם עוד אנשים, ומצד שני הם מבינים בדיוק שלא ניתן להם כלום.
חיים ילין: הם עומדים שם, לא הממשלה עומדת שם ולא אנחנו כחברי כנסת אלא רק הם לבד עומדים שם.
שלי יחימוביץ': חבר הכנסת ילין, תודה.
חיים ילין: בטיל שעשוי ליפול, לא יבואו בטענות לממשלה אלא יבואו בטענות לגיורא ולאלי מלכה.
שלי יחימוביץ': דב ישורון, ראש המועצה האזורית זבולון.
קריאה: הוא לא כאן.
קריאה: הוא לא היה כאן.
שלי יחימוביץ': סיון יחיאל.
שלי יחימוביץ': חיים נוגנבלט, יושב ראש איגוד הקב"טים, מרכז שלטון מקומי.
שלי יחימוביץ': לפני כן, יש כאן עוד רשות שרוצה לדבר?
גיורא זלץ: כן.
גיורא זלץ: את אמרת שאני אדבר אחרי חבר הכנסת ילין.
שלי יחימוביץ': טעות שלי.
שלי יחימוביץ': גיורא זלץ, בבקשה, ראש המועצה האזורית גליל עליון.
אבי נעים: רק לומר שאני יושב ראש ועדת הביטחון של השלטון המקומי ואני אשמח לדבר.
שלי יחימוביץ': גיורא, אני מתנצלת.
גיורא זלץ: הכול בסדר.
גיורא זלץ: צהרים טובים.
גיורא זלץ: אני רוצה להתחיל במילה טובה לצבא, לפיקוד העורף, לרח"ל באמצעים שלהם שבהחלט בתקופה האחרונה עושים הרבה מאוד מאמץ מקצועי ויסודי, אבל בעיקר גם מקשיבים.
גיורא זלץ: ביחס ישר הפוך אני יכול לדבר על הממשלה.
גיורא זלץ: אני רוצה לומר משפט קשה אבל אני אחראי לכל מילה במשפט הזה.
גיורא זלץ: אם לא תהיה התעוררות והתעשתות מהירה מתוקצבת עם תכנית עבודה של הממשלה מהר מאוד, חלק גדול מהנפגעים בנזקים במלחמת לבנון הבאה, לא יהיה בגלל מה שחיזבאללה יעשו בזמן המלחמה אלא בגלל מה שהממשלה לא עשתה עד אליה.
גיורא זלץ: אני מצטרף למה שאמר כאן חיים כי צריך ללכת כאן בזהירות ולא להפחיד תושבים.
גיורא זלץ: אנחנו עושים את זה.
גיורא זלץ: התושבים שלנו חזקים וגם אנחנו חזקים אבל יש שלושה אתגרים גדולים שצריך להבין אותם.
גיורא זלץ: האחד, מדובר כאן על מיגון ואני רק אומר בשתי מלים.
גיורא זלץ: מועצה אזורית גליל עליון, ממלחמת לבנון גדלה כמעט פי שתיים.
גיורא זלץ: היא מונה היום 20,000 תושבים.
גיורא זלץ: אז נכון שמי שבנה בית חדש, יש לו ממ"ד, אבל המיגון הציבורי, יש לנו 107 בתי ילדים מגיל לידה עד שש, ואף אחד מהם לא ממוגן.
גיורא זלץ: יש לנו 11 בתי ספר, שבעה יסודיים וארבעה תיכוניים, ואף אחד מהם לא ממוגן.
גיורא זלץ: המקלוט היחידי שיש זה מקלוט שנבנה לפני יום כיפור, המקלטים התת קרקעיים, ואצלנו ב-22 ישובים מתוך 29, זמן התרעה הוא אפס.
גיורא זלץ: כמו שנאמר כאן, התרגולת של האנשים היא לשכב עם הרגליים בכיוון לבנון, לכסות את הראש ולחכות עשר דקות.
גיורא זלץ: גם המקלוט הציבורי – וזו התשובה לשיח שהיה לכם קודם – מכיוון שהאוכלוסייה גדלה ולא בונים מקלטים, ודאי שהפער גדל, בעיקר בחלק הציבורי.
גיורא זלץ: במיגון דיברתם ואני לא רוצה להרחיב אלא אני רוצה לומר עוד שני אתגרים.