GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורם ראב"ד: ראשית, על פי ההסכם עם ההתאחדות לכדורגל הוקצו להתאחדות 7,700 כרטיסים, מתוכם 1,200 ללא תמורה.
שלי יחימוביץ': אבל איזה הסכם?
יורם ראב"ד: עם ההתאחדות.
שלי יחימוביץ': אמרת שהם לא שילמו.
יורם ראב"ד: לא שילמו.
יורם ראב"ד: נתנו.
שלי יחימוביץ': סתם קיבלו מתנה?
יורם ראב"ד: על פי ההסכם עם ההתאחדות לכדורגל, אמרתי שהיה הסכם עם ההתאחדות, ההתאחדות לא שילמה אבל היא קיבלה.
שלי יחימוביץ': למה היא קיבלה כל כך הרבה כרטיסים?
יורם ראב"ד: זה ההסכם עם ההתאחדות.
שלי יחימוביץ': מה הרציונל שלו?
יורם ראב"ד: זו הייתה דרישת ההתאחדות וקומטק נענתה לה.
שלי יחימוביץ': בתמורה למה?
יורם ראב"ד: למשחק הכדורגל.
יורם ראב"ד: נבחרת ישראל משחקת.
קריאה: נבחרת ישראל היא משאב ציבורי.
יורם ראב"ד: כנראה כך מקובל.
שלי יחימוביץ': זאת אומרת, ההתאחדות קיבלה 7,700 כרטיסים ותו לא.
יורם ראב"ד: רגע.
יורם ראב"ד: ה-7,700 כרטיסים מתחלקים ל-1,200 כרטיסים ללא תמורה ו-5,500 בתשלום מלא.
שלי יחימוביץ': חוץ מזה ההתאחדות קיבלה עוד איזושהי תמורה כספית?
יורם ראב"ד: לא מקומטק.
שלי יחימוביץ': מה זה 1,200 ללא תמורה?
שלי יחימוביץ': למי לחלק אותם?
יורם ראב"ד: לא יודע.
יורם ראב"ד: ההתאחדות קיבלה.
יורם ראב"ד: מה היא עושה עם זה, אני לא יודע.
יורם ראב"ד: ההתאחדות קיבלה 1,200 כרטיסים ללא תמורה ועוד 5,500 כרטיסים הקצאה למכירה בתשלום מלא.
יורם ראב"ד: אלה עובדות.
יורם ראב"ד: מה היא עשתה עם זה, אני לא יודע.
יורם ראב"ד: קבוצת קומטק שההתנהלות העסקית שלה היא התנהלות מעורבת במהלכים חברתיים כמעט בכל דרכה, החליטה לא להעמיד למכירה 2,500 כרטיסים והפיצה אותם: 2,000 כרטיסים לתושבי פריפריה באמצעות מתנ"סים ועוד 500 לתושבי יישובי עוטף עזה.
יורם ראב"ד: קבוצת פוקס הצטרפה לרעיון - - -
שלי יחימוביץ': פוקס, רשת הביגוד.
יורם ראב"ד: רשת הביגוד.
יורם ראב"ד: הצטרפה ליוזמה של קומטק, רכשה 2,000 כרטיסים והשתמשה בהם לתרומה לילדים ונוער בפריפריה ולעמותות שהיא תורמת להן.
יורם ראב"ד: לנותני החסויות הוקצו בסך הכול כ-7,000 כרטיסים.
שלי יחימוביץ': זה בנוסף לכל מה שאמרת.
יורם ראב"ד: אני עושה ברייק דאון של מספרים.
שלי יחימוביץ': אנחנו ב-7,700 להתאחדות לכדורגל, 2,500 קומטק לפריפריה.
יורם ראב"ד: פוקס נתנה 2,000.
יורם ראב"ד: עכשיו אנחנו ב-7,000 שהוצעו לנותני החסויות, מתוכם, מתוך ה-7,000, 4,200 לחברת שופרסל והיתרה התחלקה בין שבעה נותני חסויות נוספים.
יורם ראב"ד: לפי מיטב הידיעה – כך נמסר לקומטק - שופרסל חילקה את הכרטיסים שהוקצו לה לעובדי הרשת מדן ועד אילת.
יורם ראב"ד: מכאן שנותרו למכירה כ-11,000 כרטיסים לקהל הרחב.
יורם ראב"ד: חלקם נמכרו באמצעות משרד הכרטיסים "לאן".
שלי יחימוביץ': אתה אומר שה-200 כריסים למשרד התרבות והספורט, זה כסף קטן.
יורם ראב"ד: זה בוטל.
שלי יחימוביץ': כן, אבל מלכתחילה.
יורם ראב"ד: לא ספרתי אותם כי זה בוטל.
יורם ראב"ד: זה חזר אלינו.
שלי יחימוביץ': חוץ מה-200 האלה שבוטלו, יש עוד מאות בודדות כאלה שחולקו לגופים?
יורם ראב"ד: למיטב ידיעתי, לשום גוף ממשלתי לא.
שלי יחימוביץ': בקיצור, נשארנו עם 11,000 כרטיסים.
יורם ראב"ד: אני אפתח סוגריים לגבי ה-200.
יורם ראב"ד: לנו נאמר שזה ברשות ובסמכות המשרד שרשאי לקבל את אותם 200 כרטיסים, הקצאה, לא בתשלום.
יורם ראב"ד: משהתברר אתמול או היום שמוותרים על ההקצאה.
יורם ראב"ד: בפועל מעולם לא הייתה קנייה של ה-200 שניקנו והוחזרו.
שלי יחימוביץ': עזבו רגע את ה-200 כרטיסים.
שלי יחימוביץ': יש לי שאלה אליך למרות שוב, אתה באמת מייצג את החברה העסקית.
שלי יחימוביץ': אם בסופו של דבר נאמר שהמדינה משקיעה סכום מאוד נכבד של 2.7 מיליון שקלים במשחק כדי שהציבור הרחב יוכל ליהנות ממנו, בסוף אנחנו נשארים עם בין 10,000 ל-11,000 כרטיסים לציבור הרחב, יש כאן פספוס מסוים.
שלי יחימוביץ': בגלל שהכרטיסים מחולקים.
יורם ראב"ד: עם כל הכבוד, גם ה-11,000 האלה, קומטק היא חברה פרטית.
יורם ראב"ד: והיא רשאית למכור את הכרטיסים למי שהיא רוצה.
יורם ראב"ד: אגב, זה מה שהיא עשתה בפועל.
יורם ראב"ד: זה שהמדינה פנתה לקומטק וקומטק נענתה, וזה הרבה מעבר ל-2.7 מיליון שקלים.
יורם ראב"ד: המעבר לירושלים זה כאב ראש, כפי שכולם מבינים.
שלי יחימוביץ': בוא נגיד שחלק מה-2.7 מיליון שקלים, זה בגלל כאב הראש.
יורם ראב"ד: כי חס וחלילה, ואני לא רוצה להמשיך את החס וחלילה.
יורם ראב"ד: מדובר כאן במשחק ערב משחק מונדיאל.
יורם ראב"ד: למחרת היום מתחיל המונדיאל.
יורם ראב"ד: נבחרת ארגנטינה, שהיא אחת הנבחרות הטובות בעולם, אמורה לטוס למחרת בבוקר למוסקבה.
שלי יחימוביץ': ממילא היא אמורה לטוס למוסקבה.
שלי יחימוביץ': מה החגיגיות בלומר את זה?
יורם ראב"ד: החגיגיות להביא את הקבוצה הזאת לישראל על כל המשמעויות של ישראל.
שלי יחימוביץ': על זה תקבלו צל"ש.
שלי יחימוביץ': המשאית עם הצל"שים בדרך.
יורם ראב"ד: אין בקשה לצל"שים.
יורם ראב"ד: את הצל"שים אנחנו נותנים לעצמנו כשצריך.
יורם ראב"ד: אני אומר שהאפשרות או הדרך לשכנע אותם לבוא לישראל לא הייתה קלה.
שלי יחימוביץ': יורם, סליחה.
יורם ראב"ד: אנחנו שם.
יורם ראב"ד: להעביר לירושלים, זאת דרמה.
שלי יחימוביץ': דרמה גדולה.
שלי יחימוביץ': עכשיו יש לי בכל זאת שאלה.
שלי יחימוביץ': כיוון שאתה מתאר כאן בעצם את כל ההסדרים שנעשו עם ההתאחדות לכדורגל, עם הספונסרים שהגדול בהם הוא שופרסל, אני לא מצליחה להבין איפה הפסדתם כסף עד כדי כך שהייתם צריכים לקבל שיפוי של 2.7 מיליון שקלים.
שלי יחימוביץ': שוב אני שואלת – אני שוב אשאל וזאת תהיה הפעם האחרונה שאני אשאל את זה, אבל אם למישהו אחר תהיה תשובה – אם יכול להיות שאת כל מה שהתכוונתם מלכתחילה, כל העלויות שחשבתם שיהיו לכם, היו לכם, אבל לא יותר ממה שחשבתם, ובמקביל גם קיבלתם מתנה מהמדינה בסכום של כמה מיליוני שקלים ומבחינת
שלי יחימוביץ': כם עשיתם סיבוב וזה סבבה, אבל מבחינת המדינה זה עדיין מעורר כמה סימני שאלה.
שלי יחימוביץ': יכול להיות שבסך הכול עשיתם עסקה יותר טובה ממה שחשבתם במעבר הזה לטדי?
יורם ראב"ד: שוב אני מנסה להסביר בפעם השלישית ואם אני לא מצליח כאן, כנראה שהכישורים שלי לא טובים.
שלי יחימוביץ': או שאני לא מספיק אינטליגנטית.
יורם ראב"ד: אחד משנינו אבל אני לוקח את זה על עצמי כי אני לא יושב ראש ועדה.
יורם ראב"ד: העובדה או התוצאה בסוף, אם קומטק תרוויח או תפסיד, תלויה במכירת כרטיסים, בתקציב שהיא העמידה, האם הוא נכון או לא נכון, בהוצאות, כמה יעלה מטוס וכולי.
יורם ראב"ד: יש שיקולים רבים ושונים שלא קשורים לעניין.
יורם ראב"ד: הסוגיה היחידה שהייתה על הפרק, כאשר באו לקומטק, ביקשו ממנה לעבור לירושלים, קומטקט עשתה חשבון מה ההוצאה העודפת.
שלי יחימוביץ': טוב, לא קיבלתי תשובה.
שלי יחימוביץ': יורם, אני מודה לך מאוד.
יורם ראב"ד: תודה לך.
יצחק לב: עוד שאלה אחת.
יצחק לב: כרטיסים לפריפריה, אמרת שחלקם חולקו באמצעות חברת המתנ"סים ואחרים ולעוטף עזה, 500 כרטיסים.
יצחק לב: מי מחלק את ה-500 כרטיסים לעוטף עזה?
יורם ראב"ד: אני לא זוכר.
יורם ראב"ד: מישהו לקח על עצמו את העבודה.
יורם ראב"ד: לא קומטק.
יורם ראב"ד: זה חולק בין הישובים.
יצחק לב: משרד התרבות?
יורם ראב"ד: לא משרד ממשלתי.
יורם ראב"ד: זה באזור מה שנקרא.
יורם ראב"ד: מועצה מקומית או משהו כזה.
שלי יחימוביץ': אני אציין שמה שאתה אמרת, שה-200 כרטיסים למשרד התרבות והספורט היו יוזמה של המשרד, המשרד טוען שזאת לא היוזמה שלו והם קיבלו אותם כג'סטה מכם.
שלי יחימוביץ': יש כאן עוד סתירה במערכת ארוכה מאוד של סתירות.
יורם ראב"ד: דרך אגב, הוא לא סותר את זה.
שלי יחימוביץ': בטח שהוא סותר.
שלי יחימוביץ': אתם אומרים שזאת יוזמה שלהם והם אומרים שזאת יוזמה שלכם.
שלי יחימוביץ': עוד אחת מהסתירות הרבות שעולות בסיפור הזה.
שלי יחימוביץ': ההתאחדות לכדורגל.
רתם קמר: מנכ"ל ההתאחדות.
רתם קמר: כמו שנאמר כאן וכולם כבר מבינים, ההתאחדות לא מארגנת את המשחק הזה והיא לא מפיקה אותו.
רתם קמר: בעצם המשחק מנוהל ומאורגן על ידי יזם פרטי.
רתם קמר: אנחנו כהתאחדות נותנים את המעטפת, אני אקרא לזה, הארגונית-ספורטיבית של ניהול המשחק עצמו, הזירה עצמה, אם זה להביא שופטים למשחק הזה כפי שנתבקשנו על ידי חברת קומטק.
רתם קמר: מהבחינה הזאת ההתנהלות המסחרית, התפעולית והארגונית נעשית על ידי קומטק כפי שנאמר.
רתם קמר: נבחרת ישראל בתקופה הזאת מתכוננת כמשחק אימון לקראת המשחקים הרשמיים בספטמבר.
רתם קמר: מבחינתנו ההגעה של נבחרת ארגנטינה זאת איזושהי הזדמנות להתכוננות למשחקים האלה.
רתם קמר: כל הנבחרות בתקופה הזאת משחקות משחקי ידידות כחלק מההכנות האלה ובאמת כאשר חברת קומטק פנתה אלינו להביא את נבחרת ארגנטינה, מבחינתנו היה מדובר בהזדמנות.
רתם קמר: מהתחלה הבהרנו כמה דברים מרכזיים.
רתם קמר: האחד, שאין לנו שום כוונה לשלם שקל אחד על המשחק הזה.
רתם קמר: לא יצאה הוצאה מבחינתנו.
שלי יחימוביץ': ידעתם שהמדינה תשלם שקל?
שלי יחימוביץ': ליתר דיוק, 2.7 מיליון שקלים.
רתם קמר: לא ידענו את זה.
רתם קמר: שאלנו מאיפה הכספים, כי הרי ברור שמדובר כאן בהוצאה מאוד גדולה, נאמר לנו שזה על ידי תורמים, על ידי ספונסרים, והבנו מלכתחילה שההתארגנות היא התארגנות פרטית.
רתם קמר: מבחינתנו זה היה תנאי מרכזי.
רתם קמר: לא רק שלא הוצאנו, גם חסכנו את העלות של משחק אימון של נבחרת ישראל שבדרך כלל אנחנו מפיקים אותו וזה אומר שגם כל מה שכרוך בלינה של השחקנים, בתפעול, באימונים, הכול על חברת קומטק.
רתם קמר: התנאי השני שהיה לנו הוא מחירי כרטיסים סבירים.
רתם קמר: מניסיון עבר שהיה, במיוחד ארגונים פרטיים שיש להם ביקוש רב, מחירי הכרטיסים נוסקים לשמים.
רתם קמר: הגענו להסדר מסודר על מחירי כרטיסים כפי שנוגעים בנבחרת ישראל ואנחנו מדברים על 80 שקלים למבוגר ו-40 שקלים לילד.
רתם קמר: אני לא יודע באיזה מקום בעולם רואים את מסי ב-40 שקלים לכרטיס.
רתם קמר: 100 שקלים למבוגר ו-50 שקלים לילד.
רתם קמר: 150 שקלים למבוגר.
רתם קמר: כלומר, מספרים שנהוגים ומקובלים במשחקי נבחרת ישראל.
רתם קמר: הדבר שני היה כמובן שהספונסרים שלנו, השותפים העסקיים שלנו, לא ייפגעו כי היה ברור לנו שייכנסו לכאן עוד שותפים עסקיים, לשמור על המחויבויות שיש לנו לספונסרים האישיים שלנו.
שלי יחימוביץ': של ההתאחדות.
רתם קמר: של ההתאחדות לכדורגל.
רתם קמר: אני יכול לומר שאנחנו בנושא מיקום המשחק לא היינו מעורבים ולא היה לנו שיקול דעת.
שלי יחימוביץ': כם סמי עופר היה סבבה.
רתם קמר: נבחרת ישראל משחקת גם בסמי עופר וגם בטדי.
רתם קמר: היא מתעתדת בספטמבר לשחק בטוטו טרנר בבאר שבע, כך שירושלים מבחינתנו זה מקום לגיטימי.
רתם קמר: יחד עם זאת, מבחינה מקצועית חשבנו שזה נכון יהיה בחיפה אבל ההחלטה לא הייתה בידיים שלנו.
רתם קמר: לגבי נושא הכרטיסים.
רתם קמר: אנחנו בהסכם שלנו עם חברת קומטק ביקשנו וסיכמנו על 1,200 הזמנות שיוקצו להתאחדות לכדורגל.
רתם קמר: תכף אני אפרט איך אנחנו מחלקים את ההזמנות האלה, על פי קריטריונים מסודרים.
רתם קמר: עוד 1,500 כרטיסים לרכישה בכסף, שגם כן מוקצים לפי קריטריונים מסודרים לגופים שעובדים אצלנו, ועוד 5,000 כרטיסים במכירה מוקדמת למנויי נבחרת ישראל.
רתם קמר: לנבחרת ישראל יש כ-15,000 מנויים.
רתם קמר: חשבנו שאותם אוהדים שמלווים את הנבחרת בקמפיינים האחרונים, יהיה נכון ומחובתנו לדאוג להם לאיזשהו סוג של קדימות.
רתם קמר: זה מקובל וזה קורה גם בנבחרות בעולם, גם בקבוצות, כך שבעצם הייתה מכירה מוקדמת באינטרנט דרך אתר "לאן" ל-5,000 אוהדים.
רתם קמר: הקודם תופס, לאוהדי נבחרת ישראל.
רתם קמר: לגבי החלוקה של הכרטיסים.
רתם קמר: ה-1,500 כרטיסים לרכישה מחולקים במכירה לקבוצות הכדורגל, לקבוצות ליגת העל, לקבוצות ליגה לאומית, אפשרנו גם לקבוצות ליגה א', לצוותים המקצועיים שלנו, של הנבחרות.
רתם קמר: הספונסרים כמובן שיש לנו מחויבות אליהם, גם להם יש חלק ברכישה של הכרטיסים האלה.
רתם קמר: השחקנים עצמם גם הם מקבלים אפשרות לרכישה.
רתם קמר: ההזמנות עצמן באותה צורה – אורחים וספונסרים.
רתם קמר: שחקני עבר שמגיעים למשחק, אנחנו מארחים אותם בתא הכבוד.
רתם קמר: השחקנים, בעלי תפקידים, אנחנו מקצים גם לעמותות נזקקות כ-100 כרטיסים שאנחנו מעבירים אליהם.
שלי יחימוביץ': את זה הבנתי.
שלי יחימוביץ': החל מרגע זה של התנהלות – אני חייבת לומר שלעניות דעתי היא סבירה – מול קומטק, מה אתה חושב על מה שקרה אחר כך?
רתם קמר: אני יכול לומר שאני לא חושב שמישהו צפה סדר גודל כזה.
רתם קמר: לצערי הרב, אני אומר במשחקי נבחרת - - -
שלי יחימוביץ': לא יכול להיות שאתם לא הבנתם שזאת דרמה מטורפת.
רתם קמר: תיארנו לעצמנו.
רתם קמר: קודם כל, במשחקי נבחרת ישראל, לצערנו אין – לפחות בתקופה האחרונה – את הביקוש הזה לכרטיסים.
שלי יחימוביץ': זאת ארגנטינה.
שלי יחימוביץ': זה מסי.
רתם קמר: לא בצורה כזאת ולא 400-500 אלף אנשים שרוצים לקנות כרטיסים.
רתם קמר: זה משהו שהוא זר לנו.
רתם קמר: אפילו ותיקי ההתאחדות לכדורגל לא זוכרים כזה ביקוש וכזה טירוף סביב משחק.
רתם קמר: בסוף זה גם משחק ידידות.
רתם קמר: בואו לא נשכח את זה.
שלי יחימוביץ': אפילו לא מתחשק לראות אותו.
רתם קמר: אני אומר שאנחנו חשבנו כל הזמן – וזה גם היה במשא ומתן שניהלנו עם קונטק – להגיע למצב של מחירי כרטיסים סבירים כי היו כאן אירועים פרטיים בעבר.
שלי יחימוביץ': כן, אבל בסוף, בשורה התחתונה, אנחנו נשארים עם 10,000 כרטיסים מתוך 30,000 כרטיסים לציבור הרחב ובגלל זה המדינה משתתפת בין היתר כדי שזה יהיה בירושלים.
שלי יחימוביץ': גם מתוך ה-10,000 כרטיסים שנשארנו אתם, מן הסתם חלק ניכר הגיע לספסרים.
שלי יחימוביץ': בסוף הציבור הרחב הרגיל, בן אדם רגיל מן הישוב שהוא אוהד כדורגל ורצה לקנות כרטיס, לא הייתה לו בכלל האופציה הזאת אלא אם הוא זכה במזל נדיר במיוחד.
רתם קמר: אני יכול לומר – ואולי זאת אמירה כללית שצריכה להיאמר לגבי אצטדיונים במדינת ישראל – שהיום האצטדיון הכי גדול הוא עם 30,000 מקומות ובעבר היה לנו אצטדיון רמת גן שהיה עם 40,000 מקומות.
רתם קמר: יכול להיות שיש מקום בחשיבה האסטרטגית.
רתם קמר: כן, יש כאן אהבה גדולה לכדורגל ויכול להיות שצריך לחשוב על איך משדרגים ומגדילים את גודל האצטדיונים אבל בהחלט 30,000 למשחק כזה, לא מספיק.
שלי יחימוביץ': תענה לי בבקשה בכנות.
שלי יחימוביץ': אני יודעת שאתה מאוד מעורב ואולי קצת לא נעים לך, אבל השיפוי הזה של ה-2.7 מיליון שקלים, לא נראה לך הפרזה פראית?
רתם קמר: אני רוצה לומר לך משהו.
שלי יחימוביץ': ממה שעלה כאן בישיבה, לא נראה שהם הפסידו משהו כתוצאה מהמעבר או שהעלויות שלהם היו יותר גדולות כתוצאה מהמעבר אם נדבק בלשונו של יורם ראב"ד.
רתם קמר: כמו שאמרתי, מבחינה מקצועית, לוגיסטית, תפעולית, סמי עופר הוא האצטדיון החדיש ביותר והכי נוח לשחק בו.
שלי יחימוביץ': המעבר הזה עולה 2.7 מיליון שקלים?
רתם קמר: אני חושב שיש מקום ויש חשיבות, ואני אומר את זה דווקא בימים שכולם שומעים על הצפות שהכדורגל הישראלי חווה בפיפ"א, בארגונים פלסטינים שמנסים לזרוק אותנו מהארגונים האלה.
רתם קמר: אני יכול לספר שעל המשחק הזה ג'בריל רג'וב, נשיא ההתאחדות הפלסטינית, פנה ל-אופ"א, פנה לפיפ"א, פנה להרבה מאוד גורמים כדי לא לתת לשחק בירושלים ולא לנצל את הבמה.
שלי יחימוביץ': זה שווה תשלום בכסף?
רתם קמר: אני לא נכנס.
רתם קמר: אלה לא שיקולים שלי.
רתם קמר: אלה כבר שיקולים של המדינה.
רתם קמר: אני יכול לומר שדווקא בסיטואציות כאלה צריכים להבין.
רתם קמר: היום קראתי שהוא קרא אפילו לשרוף את החולצה של מסי.
שלי יחימוביץ': אנחנו מקבלים כאן טיעון חדש, שה-2.7 מיליון שקלים או לפחות חלק מהם היו פיצוי על התעוזה המדינית שבהעברת המשחק לבירה.
שלי יחימוביץ': את זה עוד לא שמענו.
רתם קמר: אני לא נכנס לשיקולים של משרד הספורט.
רתם קמר: אני רק אומר שהרצון שלהם – אני שומע שגם ראש הממשלה היה מעורב בזה – היה רצון מאוד חזק שהמשחק הזה ישוחק בירושלים.
רתם קמר: הנבחרת משחקת בירושלים במשחקים רשמיים.
רתם קמר: גם היזם לפי דעתי וגם אנחנו חשבנו שנכון שזה יהיה בסמי עופר, אבל יחד עם זאת ההחלטה והבקשה, אני מסוגל להבין אותה.
שלי יחימוביץ': ובכל זאת, נראה לך נורמלי ה-2.7 מיליון שקלים שהמדינה נתנה?
שלי יחימוביץ': זה סכום ריאלי להעברת המשחק לירושלים?
שלי יחימוביץ': אתה הרי מאוד מנוסה ובקיא בתחום.
שלי יחימוביץ': אתה לא מעורב ובאמת אין לך חלק בזה אבל אני שואלת אותך כדמות אובייקטיבית.
שלי יחימוביץ': לי זה ממש נשמע כאילו כאן עשו סיבוב מאוד רציני על המדינה, על כספי משלם המסים.
רתם קמר: אני רוצה לספר לך משהו.
רתם קמר: נבחרת ארגנטינה, אני לא יודע את הסכומים שעלו להביא אותה לכאן אבל מדובר במיליוני דולרים.
יורם ראב"ד: אני יכול לומר.
רתם קמר: אני יודע שעוד מדינות היו מעורבות בניסיון להביא את נבחרת ארגנטינה לישראל לפני כן.
רתם קמר: נבחרות בסדר גודל כזה, לא מגיעות למדינות בלי שהן מקבלות סכום מכובד, בטח בסיטואציה כזאת.
רתם קמר: השאלה אם זה מקובל או לא מקובל, זה כבר לא בשבילי לקבל את ההחלטה הזאת.
שלי יחימוביץ': יש כאן עוד דוברים שלא דיברו ורוצים לומר משהו בקצרה?
שלי יחימוביץ': בבקשה, התנועה לאיכות השלטון.
תומר נאור: בוקר טוב.
תומר נאור: אני אקצר.
תומר נאור: קודם כל, משהו לאמירה שחוזרת כאן פעם אחר פעם.
תומר נאור: ברגע שנבחרת ישראל משחקת באירוע, האירוע לא יכול להיות מוגדר כאירוע פרטי ולא משנה מי שילם, גם ברמת הסמל של נבחרת ישראל.
תומר נאור: זה כמו שתאמרו לי סיירת מטכ"ל הולכת לאיזה מופע ראווה ומשלם עליו יזם פרטי ולכן זה אירוע פרטי.
תומר נאור: זה לא קיי.
תומר נאור: נבחרת ישראל היא נבחרת ציבורית ולכן האירוע הוא אירוע ציבורי וחשוב שאת זה נאמר.
תומר נאור: אני רוצה לפנות למבקר ולומר שאני חושב שעצם קיום הדיון הזה היום הוא ניצחון אדיר.
תומר נאור: הציבור בישראל לא מצליח להבין תמיד שספורט ושלטון הולכים ביחד וכאשר אנחנו מדברים על מינהל לא תקין, זה גם יכול להיכנס לעולם הספורט ואני אומר את זה דווקא מהמקום שלנו.
תומר נאור: שמעתי ששואלים מה אתם רוצים, זאת נבחרת ישראל, איך זה קשור בכלל לתנועה לאיכות השלטון.
תומר נאור: פתאום יש הבנה שכשיש מינהל לא תקין במשרדי ממשלה, גם אוהדי ספורט יכולים להיפגע מזה ואני חושב שהבדיקה היא בדיקה מבורכת ואני קורא לכם להיכנס עמוק יותר אל תוך עולם הספורט.
תומר נאור: יש המון ריקבון, יש המון שחיתויות, יש המון מינהל לא תקין באיגודים והתאחדויות בכל הספקטרום של עולם הספורט בישראל.
תומר נאור: אני אומר בצער רב שהרגולטור, משרד הספורט, שאמור לפקח, לא עושה את העבודה שלו כמו שצריך.
תומר נאור: המשרד עצמו לא שקוף.
תומר נאור: אנחנו הוצאנו בקשת חופש מידע לחלוקת הכרטיסים.
תומר נאור: אני לא מצפה לקבל תשובה.
תומר נאור: אני מניח שתגיע עתירת חופש מידע משום שכך אנחנו מתנהלים מול המשרד בשנה האחרונה.
תומר נאור: אני קורא למשרד המבקר להרחיב את הבדיקה, להיכנס עמוק יותר לנושאים שקשורים לעולם הספורט ולנצל את הפלטפורמה הזאת שהציבור בישראל מבין פעם ראשונה שמינהל לא תקין פוגע בו גם דרך הזווית של הספורט ותרבות הספורט במדינת ישראל ולהיכנס בכל הכוח לבחון אספקטים נוספים שקשורים למינהל לא תקין ואפילו שחיתות בתוך העולם הזה.
שלי יחימוביץ': איילת, אנחנו בסוף הדיון.
שלי יחימוביץ': אין לך הגיג בעניין הזה?
איילת נחמיאס ורבין: יש לי.
שלי יחימוביץ': או תובנה או מסקנה.
איילת נחמיאס ורבין: יש לי הרבה הגיגים.
איילת נחמיאס ורבין: חבל שסביב שנת ה-70 אנחנו מתעסקים במקום בשמחה האמיתית על היותנו בני 70 ובוגרים במידה מסוימת, אנחנו צריכים לגלות שאנחנו עדיין צעירים בכל כך הרבה מובנים שקשורים לשקיפות ודברים מהסוג הזה.
איילת נחמיאס ורבין: זה מאוד מאוד מבאס.
איילת נחמיאס ורבין: אני מאוד מקווה שאולי אני אצליח לקנות כרטיס לילד שלי.
קריאה: השתחררו 200 כרטיסים.
איילת נחמיאס ורבין: רציתי לשאול שאלה חשובה.
שלי יחימוביץ': יורם ראב"ד אומר שהוא ידבר עם חברת הכנסת איילת נחמיאס ורבין ויסדר לה כרטיס וכיוון שזה נעשה בוועדה של הכנסת והציבור גם צופה בנו, כל הציבור מוזמן לפנות ליורם ראב"ד והוא יסדר לו כרטיס.
יורם ראב"ד: אני מתנצל אבל אנחנו מכירים לא מהיום.
איילת נחמיאס ורבין: הרבה שנים.
איילת נחמיאס ורבין: אני גם השבתי מיד בשלילה.
יורם ראב"ד: זאת לא הייתה הצעה.
איילת נחמיאס ורבין: כמו שאת תמיד מזכירה לנו שדרוגים, שלא מקבלים שדרוגים.
איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה לבקש דבר אחד.
איילת נחמיאס ורבין: סביב המשחק עצמו יש התנהלות משמעותית גם בנושא של עליית ילדים למגרש יחד עם השחקנים.
איילת נחמיאס ורבין: אני מאוד מאוד מבקשת שסביב זה תהיה תקינות.
שלי יחימוביץ': גם אני שמעתי על זה.
שלי יחימוביץ': שזה תמורת כסף.
איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה לומר שאני מתקשה להאמין שזה נכון.
איילת נחמיאס ורבין: אני רק רוצה לבקש בהזדמנות זו שאם אפשר, כיוון שמחלקים כרטיסים לעוטף עזה, אני מבקשת שהילדים שילוו את השחקנים, גם של נבחרת ישראל וגם של נבחרת ארגנטינה, יהיו ילדים מעוטף עזה.
איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שללא ספק כולנו יכולים לחתום על הדבר הזה ובכל מקרה שלא תהיה התנהלות אחרת.
שלי יחימוביץ': יש שמועה כזאת.
שלי יחימוביץ': אני מדגישה, זאת רק שמועה.
שלי יחימוביץ': אין לי שום מידע מוסמך.
שלי יחימוביץ': השמועה אומרת שפוטו אופן נמכרים גם תמורת כסף.
שלי יחימוביץ': אם מישהו יכול לאשר או להכחיש דבר כזה.
עודד קרמר: על העניין הזה אני אומר שבדרך כלל במשחקי כדורגל יחד עם השחקנים עולים ילדים שמחזיקים להם את הידיים.
עודד קרמר: בקבוצות מסחריות מקובל למכור את הדבר הזה בכסף.
עודד קרמר: זה משהו שקורה.
עודד קרמר: לפי מה שאני שומע – גם אני שמעתי את זה – בניגוד למה שקורה, בדרך כלל משחקי נבחרת ישראל, שאלה הספונסרים וכל מיני עמותות שנותנים להן, הפעם חלק מהילדים, על פי מה שמדברים, הדבר הזה נמכר בכסף.
עודד קרמר: גם אני שמעתי את זה.
איילת נחמיאס ורבין: אני מתקשה להאמין שזה נכון.
איילת נחמיאס ורבין: צריך לוודא שזה לא נכון.
יורם ראב"ד: שתי הערות קטנות.
יורם ראב"ד: ראשית, לגבי 200 הכרטיסים.
יורם ראב"ד: אני אמרתי שזאת הייתה יוזמת המשרד.
יורם ראב"ד: בדקתי את עצמי שוב כי כאן נראה לי מוזר שאנחנו כאן משני צדי השולחן מתכתשים.
יורם ראב"ד: היוזמה הייתה של קומקט.
יורם ראב"ד: קומטק הציעה לתת 200 כרטיסים.
שלי יחימוביץ': בקיצור, אתם לא רוצים לריב עם המשרד.
יורם ראב"ד: אנחנו לא רוצים לריב עם העובדות.
יורם ראב"ד: הדבר השני, לשאלה של מספר 2.7 מיליון.
שלי יחימוביץ': העובדות כאן משתנות בקצב מהיר ביותר.
יורם ראב"ד: גברתי העלתה את ה-2.7 כמספר.
יורם ראב"ד: אם כן, למען הסדר, עלות הבאת נבחרת ארגנטינה לארץ מסתכמת בכ-4 מיליון דולר.
שלי יחימוביץ': אנחנו מדברים על שיפוי בגין העברה מסמי עופר לטדי והעלות שלה.
יורם ראב"ד: שליש מהכרטיסים הוצאו לציבור הרחב.
יורם ראב"ד: את המתמטיקה כל אחד יעשה.
קריאה: הוא טען קודם – וזה יפה לומר – שהכרטיסים ניתנו לחברה למתנ"סים, לפריפריה.
קריאה: אני כבר 20 דקות דיברתי עם 15 מתנ"סים בפריפריה.
קריאה: אתה מוכן להגיד לי לאיזה מתנ"ס?
קריאה: שם של מתנ"ס בפריפריה.
יורם ראב"ד: אני אשמח לתת לך.
יורם ראב"ד: אין לי את הפרטים.
קריאה: מאוד יפה לומר לפריפריה.
יורם ראב"ד: מה שאמרתי, כך זה חד משמעית.
שלי יחימוביץ': אנחנו נאלצים לסיים את הדיון.
שלי יחימוביץ': עלו כאן כמה דברים שהפתיעו אותי.
שלי יחימוביץ': ראשית, שכל המהלך הזה שהוא מהלך סיבובי והוא חריג, וגם כבר ניתנה עליו הדעת מצד היועץ המשפטי לממשלה בעבר בחלוקת כרטיסים ומבקר המדינה נתן עליו את הדעת ויש הלכות ודינים בעניין הזה, כל כולו נעשה בלי התייעצות עם הייעוץ המשפטי של משרד התרבות והספורט ובעצם היועצת המשפטית של המשרד שמעה על כך לראשונה כשהיא קיבלה ככל העובדים מכתב ובו הצעה לרכוש כרטיס.
שלי יחימוביץ': זה דבר שהוא חמור ביותר ועוד בדרך נאמרו דברים שאינם אמת, כאילו כל המהלך נעשה תוך התייעצות עם הייעוץ המשפטי.
שלי יחימוביץ': אני רואה את זה בחומרה רבה ביותר אבל אתם אלה שבודקים.
שלי יחימוביץ': סוגיה נוספת היא סוגיית 2.7 מיליון שקלים שהממשלה הקצתה לצורך העניין הזה מכספי מדינה, מכספי משלם המסים.
שלי יחימוביץ': מעבר לשאלה מדוע, נשאלת גם שאלה והיא האם מדובר בסכום ריאלי, האם החברה המפיקה גם נהנתה מהרווחים וגם מכל מה שתוכנן מלכתחילה וגם קיבלה שיעור פיצוי שהוא לא סביר ולא ריאלי.
שלי יחימוביץ': אני לא יודעת לתת את התשובה על זה.
שלי יחימוביץ': על פניו זה נראה כך.
שלי יחימוביץ': 2.7 מיליון שקלים שיפוי בגין מה בדיוק.
שלי יחימוביץ': אני חושבת שגם את זה צריך לבדוק.
שלי יחימוביץ': את כל אופן התנהלות קבלת ההחלטות.
שלי יחימוביץ': עלתה כאן עוד סוגיה והיא איזושהי הסכמה שהיא לא פורמלית בין השרה, לכאורה, לבין החברה, שהשרה תיקח חלק של נראות ובולטות במהלך האירועים.
שלי יחימוביץ': זה הוכחש על ידי המשרד אבל זה לשיקולכם.
שלי יחימוביץ': עדיין בסופו של יום נשארנו עם כמות – לצערי הרב מאוד, בשורה התחתונה – מזערית מאוד של כרטיסים לקהל הרחב למשחק שגם משתתפת בו נבחרת ישראל, שזה משאב ציבורי, וגם המדינה משלמת עבורו מיליוני שקלים.
שלי יחימוביץ': בסופו של דבר זאת תוצאה מאוד מאוד אומללה בוודאי נוכח העובדה שהמשחק משוחק בישראל.
שלי יחימוביץ': זו עובדה מאוד משמחת ועל זה אין בכלל עוררין והציבור מאוד רוצה לצפות במשחק הזה, הוא מאוד ערני וקשוב למה שמתרחש סביבו, וזה כבר חרג מעבר לאירוע ספורט והפך להיות אירוע לאומי.
שלי יחימוביץ': על זה באמת שאפו, אבל העובדה שהציבור הרחב לא נהנה מאותו אירוע לאומי היא מאוד מאוד בעייתית.
שלי יחימוביץ': אני שוב מבקשת מכם, הרי זה יהיה קצת מגוחך אם לא נקיים ביקורת בזמן אמת.
שלי יחימוביץ': זה דיון עקרוני שמתנהל כאן בוועדה, שיש השוללים ביקורת בזמן אמת ואילו רבים אחרים אומרים שאם לא תהיה ביקורת בזמן אמת, לשם מה צריך ביקורת?
שלי יחימוביץ': גם בנושאים אחרים, אנחנו נחכה שימותו עוד עשרות אלפי אנשים מזיהומים בבתי החולים ואז בסוף נעשה ביקורת?
שלי יחימוביץ': וכן הלאה וכן הלאה.
שלי יחימוביץ': לכן ביקורת בזמן אמת היא באמת נשמת אפו של מוסד מבקר המדינה.
שלי יחימוביץ': אף אחד לא מבקש מכם לסיים את כל הבדיקות שנוגעות לחגיגות ה-70 במהלך השבוע הזה, אבל אני חושבת שראוי, ולו בניסיון, כן לשחרר כרטיסים לציבור הרחב וכן לעשות מעשה שישפר את הסיטואציה, לזרז את הבדיקה שלכם.
שלי יחימוביץ': ממילא אתם מתכוונים לסיים אותה עד יום חמישי השבוע או שישי.
שלי יחימוביץ': סיימו אותה ביום רביעי.
שלי יחימוביץ': הנה, כבר הרווחנו.
שלי יחימוביץ': כבר הבדיקה שלכם הביאה לכך שגופים ממוסדים ויתרו על כמויות של כרטיסים והחזירו אותם לשוק.
שלי יחימוביץ': לכן הפעילות שלכם היא מבורכת ויש לה השלכות, גם על התוצאה.
שלי יחימוביץ': לכן הבקשה שלי היא שתזדרזו ותסיימו את הבדיקה שלכם עד יום רביעי.
שלי יחימוביץ': זה נראה לי אפשרי.
שלי יחימוביץ': הסוגיות כאן הן לא כאלה הרות גורל והן נראות לי פשוטות מאוד לבדיקה.
שלי יחימוביץ': זאת הבקשה שלי מכם וממבקר המדינה.
שלי יחימוביץ': אני גם אדבר אתו באופן אישי.
שלי יחימוביץ': בהצלחה לנבחרת ישראל.
מירב בן ארי: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה.
מירב בן ארי: היום יום 5 ביוני 2018, כ"ב בסיוון תשע"ח.
מירב בן ארי: הנושא שעל סדר היום: "הטיפול בלקויי למידה במוסדות להשכלה גבוהה – דוח מבקר המדינה 63ג'".
מירב בן ארי: היום אנחנו עוסקים בכנסת ביום הסטודנט.
מירב בן ארי: יהיו שש ועדות שידונו בעניינים שקשורים לסטודנטים.
מירב בן ארי: זה יום שאני מובילה אותו יחד עם חברת הכנסת עליזה לביא בשיתוף התאחדות הסטודנטים.
מירב בן ארי: אחד הנושאים שהסטודנטים ממש התעקשו עליו זה כל מה שקשור לנושא של הטיפול בלקויות למידה אצל הסטודנטים.
מירב בן ארי: אני קראתי את מה שהיה כאן בתקופה האחרונה, ותכף גם ניתן לנציגי המבקר ולאחר מכן גם להתאחדות הסטודנטים.
מירב בן ארי: קראתי על התמרחות של האירוע כמעט עשר שנים מהיום שנחקק החוק, וכמובן עניין אי יישום התקנות שזה הנושא שעליו התכנסנו.
מירב בן ארי: אני כל הזמן מספרת שכשלמדתי משפטים הסטודנטית שקיבלה הצטיינות יתרה – זה תמיד נשמע כמו "הצטיינות מיותרת" – אצלנו, מספר אחת במסלול שהממוצע שלה היה 99.9 הייתה בחורה עם לקויות למידה.
מירב בן ארי: היא במקרה חברה שלי אז אני גם יודעת מה הלקויות שלה.
מירב בן ארי: בסופו של דבר הייתה לה אפשרות ללמוד כי היא באה מבית חזק מאוד שדאג לתת לה את הכלים להתמודד, והיא הייתה זקוקה לכלים.
מירב בן ארי: דווקא העניין הזה קצת מפריע כי בסופו של דבר אנחנו כמדינה רוצים לתת לאותם סטודנטים לקויי למידה את האפשרות להתמודד כמו כל סטודנט אחר ולא רק סטודנטים שיש להם גב כלכלי או שההורים שלהם יכולים לעזור להם.