GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעמי היימן ריש: תנאי הסף משתנים בהתאם להערות שלנו, יש מקרים שבהם ועדת המכרזים גם מסבירה שאנחנו הערכנו לא נכון את היקף המכרז, או שיש פה איזה שהוא צורך נורא ספציפי שמצדיק את תנאי הסף הזה.
נעמי היימן ריש: היו מקרים בודדים, ספורים מאוד, שבהם היה לנו ויכוח עם אותה ועדת מכרזים, עם המשרד שהוציא את המכרז לגבי תנאי הסף ואז הגענו עם זה לוועדה המייעצת לחשב הכללי, והמכרז בוטל.
נעמי היימן ריש: זאת אומרת המכרז בוטל ויצא מכרז באופן ה- - -
איל בן ראובן: אתם עוסקים במשרדי ממשלה וגם בחברות ציבוריות או רק במשרדי ממשלה?
נעמי היימן ריש: הוראת התק"מ מסמיכה אותנו לעקוב אחרי משרדי ממשלה, החוק שתוקן לפני כשנה, התיקון החדש לחוק בעצם מייצר איזו שהיא אפשרות לעקוב גם אחרי, בעצם מנחה גם את כל הגופים הציבוריים שכפופים לחוק חובת המכרזים להתאים את המכרזים שלהם.
איל בן ראובן: ואתם היום שם?
נעמי היימן ריש: זה נמצא אצלנו בתכנית להיכנס לשם, אין משהו פורמלי שמסמיך אותנו לעקוב אחרי זה כמו הוראת התק"מ שאומרת במפורש שהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים תפנה למשרדים, אבל אנחנו מתכננים כן להקפיד ולעקוב בצורה - - -
איל בן ראובן: מתי אתם אמורים להיכנס?
איל בן ראובן: כי משרדי הממשלה זה נתח.
איל בן ראובן: מתחתיהם יש עוד חברות ציבוריות גדולות שאני אגיד שהיום אין עליהן היום עין בוחנת.
נעמי היימן ריש: זה יקרה ממש בטווח המיידי, זה בתכנית העבודה להיכנס לתחום הזה.
איל בן ראובן: מה זה הטווח המיידי?
איל בן ראובן: זאת אומרת בדיון הבא שנעשה בעוד חצי שנה זה יהיה?
נעמי היימן ריש: אני מקווה שאנחנו כבר נהיה ערוכים לבצע מעקב שכזה.
איל בן ראובן: חשכ"ל.
אלון קינסט: עוד כמה נקודות שהועלו.
אלון קינסט: קודם כל האמירה העקרונית שאני חושב שהיא חשובה לדיון, למרות שהיא כמעט מובנת מאליה, מעבר לדיון בהסרת חסמים, תחרותיות, שילוב עסקים קטנים שבאמת חשוב מאוד ועוד מעט כשארחיב, גם תבינו כמה אנחנו רואים את זה - - -
איל בן ראובן: לא, זו לא הרצאה.
איל בן ראובן: יש לך בדיוק שלוש דקות, קח את כל הדברים שלך תעטוף אותם בשלוש דקות ונמשיך הלאה.
אלון קינסט: אני אומר שמשרדי הממשלה נמדדים קודם כל בביצוע שלהם, זאת אומרת שאם היה פה דיון אחרי המשרד הממשלתי שלא ביצע את המשימה שלו והוא היה בא ואומר "לא הצלחתי לבצע כי עשיתי מכרז ונבחר ספק והקלתי בתנאי הסף ובסוף - - - " זה לא היה מעניין אף אחד.
אלון קינסט: אני אומר את זה כאמירה עקרונית ואני שם אותה בצד.
אלון קינסט: לגבי הנושא של איכות עובדי הרכש במשרדים זה משהו שעלה פה, זה משהו שאנחנו רואים אותו כנקודה חשובה מאוד, נעשים מאמצים, בדיוק עכשיו מסיימים לבנות קורס בתחום הרכש והלוגיסטיקה שייכנסו אליו במחזורים בשנה ושנתיים הקרובות להערכתי עשרות אם לא מאות עובדים במשרדים, זה משהו שיושב על הפרק.
אלון קינסט: האמירה הכללית שהעובדים במשרדים לא איכותיים, מעבר לזה קצת קשה להתייחס אליה.
אלון קינסט: עכשיו אני רוצה להגיד בכמה מילים, אנחנו כחשב כללי, כמינהל הרכש מסתכלים הרבה מאוד שנים ומנתחים את האתגרים העיקריים שאנחנו רואים בתחום של העסקים הקטנים, אז האתגר הראשון שחשוב מאוד לשים אותו על השולחן זה אתגר הנתונים.
אלון קינסט: שמעתי פה כמה אמירות לגבי זה שהיקף הרכש מעסקים קטנים הוא נמוך, אני אשמח לראות נתון שתומך במידע הזה, כי למיטב הבנתי - - -
איל בן ראובן: מי אמור להביא את הנתון הזה?
אלון קינסט: אז אני אומר, למיטב הבנתי היום לצערי הנתון הזה לא קיים, אין לצערנו כרגע מקום שבו אפשר - - -
איל בן ראובן: תשמע, אני שואל אבל לדעתי התשובה היא ברורה.
אלון קינסט: אני אתייחס.
עיסאווי פריג': למה, אין לך נתונים?
איל בן ראובן: מי אמור להביא את הנתון הזה, אם לא האחראי לעניין?
אלון קינסט: אני אתייחס עוד רגע.
אלון קינסט: אנחנו סייענו וייעצנו בהובלת הצעת החוק שעברה באוגוסט 2016 שבין היתר מחייבת את המשרדים לדווח נתונים אודות התקשרויות עם עסקים קטנים ובינוניים, בגלל שידענו שסיפור של המערכות הטכנולוגיות זה לא סיפור פשוט ביקשנו גם גרייס של שנתיים, מה שאומר שבעצם שאת הדיווח הראשון אנחנו מחויבים על פי חוק לדווח בחודש מרץ 2019, ואנחנו מאז עושים מאמצים גדולים להתאים את המערכות שלנו כדי שאנחנו נוכל לספק את הנתון הזה.
אלון קינסט: בין היתר אני חייב לציין, לצערי אני אומר, - - - שיתוף פעולה בין משרדי אבל פנינו בין היתר לוועדה למסירת מידע ברשות המסים שמחזיקה נתונים על כלל העסקים במשק ובין היתר יש להם נתונים אודות גודל עסק, ולצערנו אנחנו לא יכולים לקבל מהם מידע.
עיסאווי פריג': זה חמור, מה שאנחנו שומעים.
איל בן ראובן: נתייחס לזה.
איל בן ראובן: אתה אומר ככה, במרץ 2019 זה התאריך על פי החוק, שאז אתם תוכלו ל - - -
אלון קינסט: לא נוכל, אנחנו על פי חוק נצטרך לדווח, נידרש לדווח על פי חוק, ואנחנו נערכים ליום הזה.
עיסאווי פריג': נערכים ליום במרץ שנדע מה נתח העסקים הקטנים בחשכ"ל?
אלון קינסט: במשרדי הממשלה.
עיסאווי פריג': רק במרץ נדע?
עיסאווי פריג': 70 שנה מחכים שנדע את הנתון הזה.
אלון קינסט: לצערנו איסוף נתונים מספקי ממשלה הוא פרויקט לא פשוט, יש פה סוגיות מורכבות.
אלון קינסט: מדברים פה על הדרה של עסקים קטנים ובינוניים, מה אני עושה עם עסק שלא רוצה לדווח?
אלון קינסט: מה אני עושה, אני חוסם אותו?
אלון קינסט: זו שאלה טובה.
אלון קינסט: יש הרבה שאלות מורכבות בהקשר הזה של - - -
עיסאווי פריג': כל הכבוד שיש לך את האומץ להגיד את זה.
אלון קינסט: מעבר לנושא של הנתונים שהזכרתי, עלה פה כמה פעמים נושא הנהלים או הבירוקרטיה.
אלון קינסט: כל מי שהתעסק בבירוקרטיה ממשלתית יודע כמה מורכבת העבודה של תיקון נהלים ובירוקרטיה, זו אף פעם לא עבודה פשוטה ואנחנו עושים המון בהקשר הזה, מתיקון של ההוראה המנחה בנושא של ערבויות שעברה לפני כשנה וחצי ובעצם מגמישה מאוד את היכולת של המשרדים להפחית את דרישות הערבות, דרך הליך של בחינה של דרישות הביטוח של הממשלה בראי של ניהול סיכונים, האם אנחנו יכולים להקל בדרישות הביטוח בהתקשרויות ולקחת עלינו יותר סיכון כדי להגביר את התחרותיות ואת ההשתתפות של עסקים קטנים.
אלון קינסט: עבודה שעשינו בנושא של דמי השתתפות שבעקבותיה גם בוצע התיקון לחוק באוגוסט 2016 שבעצם דה פקטו ביטל כמעט בכל המכרזים את הנושא של דמי השתתפות.
איל בן ראובן: זה קיים היום?
איל בן ראובן: היום אתה לא משלם על הגשת במכרז?
אלון קינסט: במשרדי ממשלה לא ניתן לדרוש דמי השתתפות אלא בהתקשרויות מעל 50 מיליון שקל.
איל בן ראובן: ובחברות הציבוריות?
אלון קינסט: התיקון הוא תיקון לחוק, אז הוא חל למיטב הבנתי גם על החברות הציבוריות, לא חל על עיריות שלהן יש - - -
הילה נויבך: על השלטון המקומי הוא לא חל.
איל בן ראובן: שאלה לגבי מוסר התשלומים?
אלון קינסט: גם בסיוע של האגף עבר חוק מוסר התשלומים ולמיטב הבנתי הוא עשה שינוי מאוד גדול והוא מיושם.
אבי פרייפלד: יש לך נתונים לגבי השינוי?
אלון קינסט: אין לי נתונים.
יצחק סעד: כי אמרת שלמיטב הבנתך שזה השתפר.
יצחק סעד: לנו יש נתוני סקר.
יצחק סעד: ומה הם?
נעמי היימן ריש: ניר בן אהרון, מנהל תחום מחקר אצלנו הוא יוכל להציג את כל ה- - -
איל בן ראובן: רק תשובה לגבי מוסר התשלומים אם יש לך נתונים.
איל בן ראובן: רבותי, תראו, אני לפחות גדלתי בארגון שבסוף בסוף עובד על בסיס נתונים.
איל בן ראובן: העניין הזה שאין נתונים, הוא מדאיג מאוד.
איל בן ראובן: זאת אומרת, איך משתפרים באין נתונים?
איל בן ראובן: אני לא יודע.
איל בן ראובן: ממש קשה עם זה, אבל נדבר על זה בסיכום אחר כך.
איל בן ראובן: רק לגבי מוסר התשלומים.
איל בן ראובן: אנחנו עוד בנושא הראשון, רבותי, אמרתי שב-10:50 נסכם לכן אנחנו חייבים לרוץ.
נעמי היימן ריש: חבר הכנסת עיסאווי שאל גם לגבי הערכת התכניות שלנו, מדדים להצלחה, אז גם משהו - - -
איל בן ראובן: אני מבקש לגבי מוסר התשלומים תשובה, אם יש לך נתונים ואתה יודע להגיד לי.
ניר בן אהרון: אני מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים.
ניר בן אהרון: אנחנו עשינו סקר ב-2017 שבין השאר בדק גם ימי תשלום לספקים ולקוחות, ממצאי הסקר מראים שהייתה ירידה של כ-10% בימי התשלום, היה שיפור במוסר התשלומים.
ניר בן אהרון: כיוון שהסקר הזה בדק את כל 2017 והחוק נכנס באמצע 2017, זה אומר שאנחנו רואים שיש שינוי, כרגע הוא שינוי חיובי, מוסר התשלומים השתפר.
ניר בן אהרון: אני מעריך שבסקר שנעשה בסוף שנה זו נמצא שיפור הרבה יותר משמעותי.
איל בן ראובן: אני רוצה להבין רגע, אולי זה החשכ"ל שיענה, כשיש חוק למיטב הבנתי, חוק זה חוק.
איל בן ראובן: זאת אומרת זה לא שיפור כי מישהו רוצה.
איל בן ראובן: אם יש חוק ובחוק כתובים מספרים, אזי מה שאתה אומר פה זה לא עניין של תקווה.
איל בן ראובן: זה עניין של אם זה לא יקרה, אז מישהו צריך לתת את הדין על כך, אם זה לא יקרה בסוף השנה, העניין הזה של מוסר התשלומים.
איל בן ראובן: עד שיש חוק, דיברנו קודם על חוק שלא קורה, אז אנחנו רצים ומעגלים את הפינות.
איל בן ראובן: אני מצפה לשמוע נתונים אם ממלאים את החוק או לא ממלאים את החוק.
אלון קינסט: אנחנו בודקים ועוקבים וסופרים את הימים.
איל בן ראובן: אתה, על פי הבדיקה שלך כרגע, ממלאים את החוק או לא?
ניר בן אהרון: כרגע הבדיקה הייתה על כל 2017, החוק לא חל על כל 2017 וגם בחוק זה לא חל על כל הגופים במשק.
ניר בן אהרון: לכן אני לא יכול להגיד - - -
איל בן ראובן: זאת אומרת, מתי אתה תוכל לתת לי נתון ברור שאני אדע אם ממלאים את החוק או לא, להערכתך?
איל בן ראובן: מתי אתה עושה את הסקר הבא?
איל בן ראובן: אני מבין את מה שאתה אומר על 2017 אבל אנחנו עכשיו ב-2018.
איל בן ראובן: אם אני מבין נכון, אם אתה עכשיו לוקח את חצי 2018, אנחנו עכשיו ביוני, ואתה עושה בדיקה לגבי 2018 וחצי 2017 שכבר יש לך.
איל בן ראובן: יש לך שנה מאז שהחוק מומש, אתה יכול להגיד לי "תשמע, ממלאים את החוק" או "לא ממלאים את החוק".
ניר בן אהרון: בסוף 2018 אנחנו נעשה שוב פעם סקר, כשזה ממצאי סקר - - -
עיסאווי פריג': עד אז ימות הכלב או הפריץ.
ניר בן אהרון: אז נוכל לדעת.
ניר בן אהרון: אם יש גופים שהחוק לא חל עליהם, אנחנו לא יכולים להפריד אותם בסקר כזה ולהגיד על מי החוק חל ועל מי החוק לא חל.
ניר בן אהרון: אנחנו יכולים למצוא מה קורה במשק ואני מקווה שאנחנו נראה שהוא מתקרב באמת לעמידה ב- - -
איל בן ראובן: לא הבנתי את מה שאתה אומר.
איל בן ראובן: כשאתה תיתן לי נתון, לא תוכל לתת לי נתון פרטני על מי לא עמד בחוק?
ניר בן אהרון: אני בסקר פונה לעסקים קטנים ובינוניים, ואני שואל אותם מה קורה "תוך כמה זמן משלמים לכם".
ניר בן אהרון: אני לא יכול לבדוק את זה, האם מי שמשלם לכם זו רשות מקומית שיש לה איזה שהוא הסדר, או שיש גוף אחר שיש לו הסדר כזה או הסדר אחר, ולכן לבדוק בדיוק האם מי שמשלמים להם בדיוק עונים או לא עונים על החוק.
ניר בן אהרון: אני יכול לבדוק באופן כללי נתונים.
איל בן ראובן: אתה מוסר את מה שאתה מוצא, בנתונים שאתה נותן, אני מבין שאתה נותן את זה לסוכנות?
ניר בן אהרון: אני מהסוכנות.
איל בן ראובן: מה עושים עם ה- - -
ניר בן אהרון: אני מפרסם את הנתונים האלה.
איל בן ראובן: מי יכול עכשיו לקחת ולהפוך את זה לבדיקה באשר למי לא מקיים את החוק?
איל בן ראובן: חבר'ה, אני שואל את האנשים שעוסקים.
איל בן ראובן: אנחנו מפה, זה בסדר.
איל בן ראובן: אני שואל.
איל בן ראובן: האם החשכ"ל רואה עצמו בעל יכולת וסמכות אחרת, תראו, זה שיהיו מחקרים ואנחנו נדע אם עושים או לא עושים, זה נורא נחמד, אבל אנחנו צריכים גם לטפל בזה שזה יקרה, ואם לא נדע את הנתונים המדויקים שמשרד ממשלתי X לא עמד במה שהוא חייב לעשות, אז לא נתקדם לשום מקום.
איל בן ראובן: מי אמור לעשות את זה?
אלון קינסט: לא לגמרי ברורה לי הדרישה.
אלון קינסט: אנחנו עובדים הפוך, זאת אומרת אם תגיע טענה לגבי אי יישום של החוק, אנחנו נוכל לבדוק אותה.
אלון קינסט: מספר הטרנזאקציות וההתקשרויות והתשלומים שמבצעת הממשלה הוא מאות אלפים ומליונים בשנה.
אלון קינסט: לעבור עכשיו התקשרות-התקשרות ולבדוק את הנתונים, על פניו נראית לי עבודה על סף הבלתי אפשרית, אנחנו בדרך כלל, קודם כל יש סמכות לחשב במשרד, יגיעו אלינו טענות לגבי זה שהחוק לא מיושם, אנחנו נוכל לבדוק ולהתייחס, לרדת לעומק.
עיסאווי פריג': יש לכם מערכת ממוחשבת שבוצעו הוראות תשלום.
עיסאווי פריג': ברגע שאתה מגדיר במערכת, בטכנולוגית, זה תשלום שנכנס בתאריך הזה, זה צריך לצאת בתאריך הזה.
עיסאווי פריג': כל ההוראות תשלום עומדות בתחום הזה של התאריכים.
אבי פרייפלד: גם - - - הוראת התשלום, זה שתי בעיות.
עיסאווי פריג': אתם יכולים להפיק דו"ח - - -
אבי פרייפלד: יש משחקים עם הוראות תשלום.
אבי פרייפלד: השאלה ממתי מודדים את הוראות התשלום וכמה משחקים שארגונים עושים.
איל בן ראובן: תאמרי לי, מבחינת
איל בן ראובן: כם חברה שמרגישה שנעשה לה עוול בנושא הזה - - -
אבי פרייפלד: לא לנו אישית.
איל בן ראובן: לא, חברה שיש לה בעיה מבחינת משרד ממשלתי, שההנחה שלי שהחברות היום מכירות את חוק חובת המכרזים ומשרד ממשלתי לא עמד בהנחיה של החוק, למי הוא פונה?
איל בן ראובן: עם מי הוא יכול לדבר כדי שהדבר יתוקן?
נעמי היימן ריש: קודם כל אפשר לפנות אלינו.
איל בן ראובן: שמה אתם עושים עם זה?
נעמי היימן ריש: יכולים לפנות בכל בעיה שקיימת מול משרדי ממשלה או גופים ציבוריים אחרים אפשר לפנות אלינו ואנחנו נסייע בטיפול.
נעמי היימן ריש: עקרונית החוק עצמו קובע מנגנון אזרחי לטפול בבעיות כאלה.
נעמי היימן ריש: זאת אומרת - - -
איל בן ראובן: מה זה המושג מנגנון אזרחי?
נעמי היימן ריש: בית משפט.
נעמי היימן ריש: בית משפט אמור - - -
איל בן ראובן: הם אמורים לפנות לבית משפט?
נעמי היימן ריש: הם אמורים לפנות לבית משפט.
נעמי היימן ריש: אבל, כל מה שקשור לעבודה ממשלתית, לעסקים שלא קיבלו בזמן תשלום ממשרדי הממשלה, או רשויות מקומיות או גופים ציבוריים, כל מה שהוא בתוך עולם התוכן של הממשלה הרחבה, אנחנו גם יכולים לסייע בזה, יש לנו נסיון עם זה כשהטמענו את כל הנושא של מע"מ על בסיס מזומן, שזו גם סוגיה שקידמנו ביחד עם רשות המסים, את הזכות שיש לעסקים קטנים לדווח מע"מ על בסיס מזומן, ובעקבות זה נגזר האיסור על משרדי ממשלה או בעצם למעשה כל לקוח אחר לדרוש חשבונית עסקה, בשלבים הראשונים שבהם זה הוטמע, אנחנו לוינו עסקים שהיו להם בעיות מול משרדי ממשלה או רשויות מקומיות, פנינו בשמם לאותם גופים וכל הבעיות נפתרו והיום אנחנו לא מקבלים יותר דיווחים בתוך המגזר הציבורי.
נעמי היימן ריש: במגזר הפרטי יש עם זה בעיות, אבל כל מה שקשור להתקשרויות של המגזר הציבורי הסוגיות האלה נפתרו ואנחנו מאמינים שגם מוסר התשלומים, כל המשק התיישר ואנחנו רואים כבר עכשיו שלמרות שהחוק נכנס לתוקף באמצע 2017, הדיבורים עליו התחילו עוד קודם, המערכת התחילה להכין את עצמה לקראת תשלומים במועדים האלה.
נעמי היימן ריש: כמו שניר הסביר הסקר בודק עסקים, זאת אומרת העסק הזה יכול היה להיות ספק של תנובה והיה יכול להיות ספק של משרד האוצר.
נעמי היימן ריש: מול תנובה היא לא מחוייבת, ההנחיה לימי אשראי היא שוטף פלוס, תוך 60 יום אלא אם כן נקבע אחרת בחוזה ההתקשרות, זאת אומרת שחברה פרטית יכולה לקבוע תנאים אחרים, ההסדר הוא מה שנקרא בעגה המשפטית דיספוזיטיבי, לעומת משרד ממשלתי שהוא חייב לשלם בשוטף פלוס 30, זה ההבדל ולכן אם נרצה לבדוק האם החוק הזה, בוא נגיד, בסקר הבא אנחנו צופים שיפור משמעותי אבל לא נראה התיישרות של כל המשק ל-60 ימים האלה מכיוון שקבוצות שונות, החוק מנחה אותן בצורה אחרת.
קריאה: אפשר עוד נקודה אחת?
איל בן ראובן: חברים, אני חייב לעבור לנושא הבא.
איל בן ראובן: צר לי, אנחנו יכולנו לקיים על הנושא הזה עוד דיון ארוך.
איל בן ראובן: אני רוצה לעבור ולקפוץ, כי יש לנו עוד רבע שעה לדיןו, לנושא אנשי המילואים.
איל בן ראובן: לגבי כל סוגיית הקשר - - -בסוף אם תרצה לומר משהו, פשוט אנשיך פה ייצגו אותך ולכן אני לא רוצה שנעביר עכשיו, כי אתה לא שמעת גם מה הם אמרו אז חבל על הזמן לדעתי.
איל בן ראובן: אני רוצה לבדוק, משרד הביטחון וביטוח לאומי נמצאים פה, אני רוצה לשמוע קצר ולעניין מה נעשה בנושא אנשי המילואים באשר למתן זכויות למעסיקים שהם אנשי מילואים עצמאיים, מה הוטב אם הוטב, באשר לתנאים שלהם ומביטוח לאומי באשר לעניין של התשלום לגבי אלה שעובדים בעסקים פרטיים, שמשרתים במילואים, מה נעשה בהקשר של הדברים האלה.
איל בן ראובן: בבקשה מרד הביטחון.
חגית אורן מוסט: אני ממשרד הביטחון ויושב איתי כאן יואב מקמל"ר, קצין מילואים ראשי.
חגית אורן מוסט: אנחנו ניגע פה בשתי נקודות מרכזיות, יואב ירחיב בנושא המילואים.
חגית אורן מוסט: אני אגע ברשותכם בהקשר לנושא הקודם שנדון, גם משרד הביטחון מנהל, אמנם הוא לא חלק מכל מערך הרכש הממשלתי, יש לו מערך רכש משל עצמו, אנחנו נגיד שגם במשרד הביטחון ניתן דגש לעסקים קטנים ובינוניים איפה שאפשר ובמגבלות שעומדות בפנינו.
חגית אורן מוסט: יש גם בנושא עדיפות לאומית, גם בנושא תוצרת הארץ, גם באפשרות של פיצול מכרזים וגם לאחרונה הוחלט על הקמת דסק שיתמקד בנושא עסקים קטנים ובינוניים במשרד, בדגש באמת על התרת חסמים, עם קשב ייחודי לעסקים האלה והשתלבות במכרזים במשרד איפה שאפשר, בכל אגפי המשרד.
חגית אורן מוסט: בנושא חוק מוסר התשלומים במשרד הביטחון אכן בחרו ליישם את ה-45 יום קבוע, זה כבר מיושם בכל העסקים הקטנים והבינוניים - - -
איל בן ראובן: לא הבנתי על מה את מדברת.
איל בן ראובן: מה זה 45 יום קבוע?
חגית אורן מוסט: זאת אומרת מיום הגשת החשבונית תוך 45 יום משרד הביטחון מחויב בתשלום לאותם עסקים, שוב, באמת לעמוד ולשמר את העסקים איפה שאפשר.
חגית אורן מוסט: בעניין אנשי המילואים, יואב ידבר.
יואב זינאתי: אני יועץ קצין מילואים ראשי לענייני ממשל.
יואב זינאתי: אני אגיד בקצרה על עצמי שאני גם עצמאי וגם איש מילואים, אני סרן במילואים באחת מחטיבות החי"ר, אז הנושא הזה קרוב ללבי ואני מתעסק בו גם בחיי השליחות שלי וגם בחיי העבודה שלי.
יואב זינאתי: דו"ח המבקר באמת מציג פערים בטיפול של משרתי המילואים העצמאיים, מאז נעשו כל מיני דברים.
יואב זינאתי: אני אגיד את מה שיש לי להגיד ואני מניח שגליה מביטוח לאומי תשלים אותי אחר כך.
יואב זינאתי: הדבר הראשון שנעשה זה הסכם העצמאיים בין ביטוח לאומי לצה"ל שבעצם מעניק פיצוי של 25% מהתגמול שזכאי לו משרת המילואים, בעצם משרת מילואים עצמאי זוכה לעוד 25% תגמול ביחס לשכירים.
איל בן ראובן: זה היום קיים?
יואב זינאתי: זה הוחל רטרואקטיבית מה-1.1.2016 וזה היום קיים ומוחל.
יואב זינאתי: גליה תרחיב את הנושא בהקשר הזה.
יואב זינאתי: דבר נוסף שקרה לפני מספר חודשים בהובלת חבר הכנסת עודד פורר, נחתמה אמנת המגזר העסקי למען משרתי המילואים העצמאיים ועצמאיות, חתומים עליה גם ראשי התאחדות התעשיינים, לשכות המסחר, שר הביטחון, קצין מילואים ראשי.
יואב זינאתי: הבשורה המרכזית מהדבר הזה בסוף זאת אמנה, אבל הבשורה המרכזית בתוך האמנה היא שלא מפסיקים התקשרות עם משרת מילואים 30 יום לאחר השחרור שלו מהשירות.
איל בן ראובן: לא עושים מה, לא מפסיקים?
יואב זינאתי: לא מפסיקים את ההתקשרות איתו.
הילה נויבך: אם הוא ספק של מישהו.
הילה נויבך: זו אמנה וולונטרית.
יואב זינאתי: לא הדגשתי שלה"ב חתומים על האמנה, כמובן.
יואב זינאתי: עוד דברים להמשך שאנחנו עובדים עליהם, כל שנה, אני לא יודע אם אתם יודעים את זה, מתכנסת ועדת השרים לענייני המילואים שבעצם מתקבלת החלטת ממשלה.
יואב זינאתי: אנחנו כרגע עובדים על הצעת מחליטים לשנה הקרובה.
איל בן ראובן: שמה?
יואב זינאתי: גם בתוך הדבר הזה, אני לא יכול להרחיב כי זה עוד בדיונים של עבודת מטה אבל המטרה היא כן לפעול ולעודד עסקים קטנים ובינוניים של משרתי מילואים וגם עסקים שבהם מועסקים אחוז גבוה של משרתי מילואים פעילים, וזה בגדול.
איל בן ראובן: ביטוח לאומי?
גליה עידן: אני מנהלת תחום מילואים במוסד לביטוח לאומי.
גליה עידן: אנחנו ביצענו יישום בשיתוף עם צה"ל, נחתם הסכם שלפיו אנחנו משלמים 25% מהכנסתו של העצמאי תוספת לתגמול המילואים.
איל בן ראובן: מי משלם את זה?
גליה עידן: המוסד לביטוח לאומי משלם את זה בתקצוב כמובן של צה"ל.
גליה עידן: אנחנו הגורם המבצע בסופו של דבר.
איל בן ראובן: התקציב הוא תקציב משרד הביטחון?
גליה עידן: כן.
איל בן ראובן: סוכם?
גליה עידן: זה מתוקף ההסכם.
איל בן ראובן: כי הרי על זה זה נפל במשך שנים.
יואב זינאתי: נכון.
יואב זינאתי: בדו"ח המבקר זה נפל שם.
גליה עידן: בגלל שזה נפל וזה עדיין לא בחוק, זו הייתה הצעת חוק, אנחנו חתמנו הסכם כדי לתת - - -
איל בן ראובן: צריך היום את החוק?
איל בן ראובן: או שזה יצא לדרך וזה עובד?
גליה עידן: אנחנו חתומים על הסכם מתוקף סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי שמאפשר לנו במשך חמש שנים להתנהל על פי אותו הסכם, בהנחה שתוך חמש שנים כן יחוקק החוק הזה ונוכל לשלם א תזה על פי חוק.
איל בן ראובן: זאת אומרת כן עדיין, החוק הרי נפל פעמיים במעלה הדרך.
גליה עידן: והוא מתרומם כל כמה שנים.
גליה עידן: אני רק רוצה לומר שאנחנו משלמים את ההסכם הזה מינואר 2016.
איל בן ראובן: מה קורה לגבי העובדים של אותו מעסיק, כאשר הם נמצאים בשירות.
איל בן ראובן: האם המעסיק צריך להמשיך ולשלם את הביטוח הלאומי שלהם כאשר הם נמצאים במילואים, כי גם על העניין הזה עלתה טענה שלדעתי היא טענה מוצדקת.
גליה עידן: באמת עלתה טענה כזאת, היא כבר לא פעם עלתה.
גליה עידן: הביטוח הלאומי עדיין עובד על פי חוק, אנחנו מוסד סוציאלי, אנחנו לא מטפלים במעסיק, אנחנו מטפלים במשרת עצמו ומתוקף החוק הוא עדיין אמור לשלם את כל ההטבות הסוציאליות הנלוות כאשר הוא גם במילואים.
יואב זינאתי: אני אציין שעומדת היום הצעת חוק של חבר הכנסת איתן כבל, שמנסה בדיוק לפתור את זה.
יואב זינאתי: הולכים לדון בה ביום ההכרה למערך המילואים בכנסת בעוד כחודש.
איל בן ראובן: הנושא הזה בעיני הוא מאוד מאוד חשוב.
איל בן ראובן: אני חושב שאדם שהולך למילואים, המעסיק שלו, אין שום סיבה שהוא ימשיך לשלם כאשר הוא נמצא כרגע ולא עובד, כמו יולדת.
איל בן ראובן: כמו שהיא לא נמצאת, אז צריך לשנות.
איל בן ראובן: מי עוד היה לנו פה?
איל בן ראובן: התייחסויות נוספות של אנשים שרוצים לדבר ולומר את דברם?
איל בן ראובן: ברוך שניר ביקשת לדבר.
איל בן ראובן: אתה לא חייב, אם כבר אמרו את הדברים אז בסדר.
ברוך שניר: אני רוצה להתייחס לנקודה הראשונה שדיברת עליה, לגבי הנושא של מדיניות כלפי עסקים קטנים באופן של מקרו.
ברוך שניר: אני חושב שיש פה שני כלים שלובים.
ברוך שניר: אחד – עצם העיסוק בעסקים קטנים שהוא בכלל נושא אימפרטיבי, הוא משיק להרבה תחומים, זה יכול להיות חינוך, בנקאות, סחר חוץ ודברים נוספים, ואז מטבע הדברים זה נושא רוחבי שבאמת מתבקש גוף מתאם מול משרדי הממשלה שיעשה את זה באופן יעיל, לכן יש את הסוכנות למטרה הזאת.
ברוך שניר: כבר נציגי הסוכנות אמרו שמבחינת סמכויות שיש להם בטיפול במשרדי הממשלה, הם די מוגבלים בנושא הזה, וגם ציינת את הנושא של החוק שבאמת היה אמור לתת פתרון כולל לנושא הזה והחוק לא מקודש.
ברוך שניר: אבל יש את החלק השני שהוא משלים וזה הנושא של הגדרת עסק קטן, כי למעט חוק חובת מכרזים שיש את ההגדרה הברורה בחוק, אין שום הגדרה חוקית מבחינת המדינה לגבי הנושא הזה.
ברוך שניר: לטעמי זה משליך בהיבט הזה שאם אתה מבקש לתכנן מדניות שתעסוק בהיבטים של תכנון, תקצוב, בקרה, שקיפות וכשאנחנו מדברים שלמעשה מגזר של עסקים קטנים זה גם לא מקשה אחת, יש עסקים זעירים ויש עסקים קטנים ויש עסקים בינוניים, אז יש לזה משמעויות שבאופן עקרוני הוא לא מקצה למשל כלי סיוע באופן מדויק לכל פלח ופלח, כל סיווג כזה יש לו מאפייני פעילות שונים, לכן לטעמי זה עדיין לא מגיע לאופטימום בגיבוש מדיניות מוצלחת לזה.
איל בן ראובן: כן בבקשה.
אילן דיין: אני מהתנועה לעידוד האופנה בישראל.
אילן דיין: אני באתי לייצג כאן איזו שהיא בעיה שקרתה לנו בענף, ביטלו את מכס ההגנה על היצרן הישראלי.
אילן דיין: מה שמהווה לנו היום "זריקת מוות".
אילן דיין: אנחנו בבעיה מאוד רצינית ובאנו להגיד שאין מצב שבכל אירופה היום מכסי ההגנה הם 12%, באמריקה בין 17%-33% ואצלנו בישראל משום מה, אנחנו החכמים הגדולים, מכס ההגנה הוא 0.
אילן דיין: אנחנו מדברים כמובן על פרטי לבוש שמיוצרים בארץ.
אילן דיין: מה שקורה היום, יש סובסידיה בסין שבעצם נותנת ליצרן הסיני 17% בחזרה בצורה עקיפה והוכחנו עם מסמכים ואנחנו נמצאים בוועדות אין סופיות, שפשוט לא נגמר לנו, כל היום אומרים רק "נבדוק, נבדוק, נבדוק" ושום דבר, אין איזה שום קידום בנושא שלנו.
איל בן ראובן: זה אגב לא רק בהכרח לגבי עניין של עסקים קטנים, אתה מדבר פה על נושא כללי של סוגיית האופנה.
אילן דיין: כן.
איל בן ראובן: זה בסדר, אני אשמח מאוד - - -
אילן דיין: כולנו עסקים קטנים עד 12 עובדים מעסיקים, אנחנו כ-200 מעסיקים שמעסיקים 5,000 אנשים, מעסיקים 20,000 אנשים ברשות הפלשתינאית שבזכותנו יש שקט תעשייתי מהצד הזה.
אילן דיין: תאר לך מה יקרה אם ה-20,000 אנשים האלה לא יעבדו והם ישבו לנו על הגדרות כמו בעזה.
איל בן ראובן: בוא, כדי שנהיה ענייניים.
איל בן ראובן: זה כרגע לא יושב נכון על הדיון הזה, אני אשמח מאוד, תפנה אלי מיד אחרי הדיון נקבע פגישה ותדבר איתי.
איל בן ראובן: אני כבר קיבלתי את הסיפור הזה ממקורות נוספים, אני אשמח לטפל בזה בנפרד, זה לא קשור כרגע לדיון הזה.
אילן דיין: מאה אחוז.
אילן דיין: תודה רבה.
איל בן ראובן: תודה גם לך.
איל בן ראובן: עוד אנשים שרוצים להתייחס?
משה פפיא: אני מייצג כמה עסקים קטנים כשדלן חברתי.
משה פפיא: אני פשוט חווה את הכאבים שלהם, אני רואה עם מה הם מתמודדים.
משה פפיא: אני לא באמת מכיר את הכל אבל אני לומד לאט לאט גם מבשרי כבעל עסק קטן.
משה פפיא: אחד מהדברים שאני מזהה, אם הקמנו רשות לחדשנות והקמנו את הסוכנות לעסקים קטנים, אני פשוט לא רואה הרבה חדשנות מאז מה שהיה קודם ויש הרבה מאוד אלמנטים שהמגזר העסקי משתמש בהם, ועם טיפ טיפה עידוד של המדינה ולראות את זה בעין מאוד חדשנית, אפשר לתת את היתרון הזה גם דרך הסבסוד שנותנים היום במילא כבר.
משה פפיא: לכן אני חושב שפה צריך להסתכל על זה, לפתוח טיפה את הדברים ולהגיד "בוא נראה מה אנחנו יכולים לעשות עוד שלא עשינו" למשל להשתמש בהרבה מאוד כלים שמשתמש היום המגזר העסקי, כלים כמו NLP, הריב על עסק זה לא רק ידע, זה גם איך שהוא בונה את עצמו מבפנים ברמה המנטלית.
משה פפיא: אני חושב שבעניין הזה אנחנו יכולים להקפיץ את האחוזים של ההצלחה.
משה פפיא: זה אחד.
משה פפיא: דבר שני, הייתי רוצה לדעת למה כל כך קשה.
משה פפיא: זה פשוט לא נגיש.
משה פפיא: כמו שהיום עוזרים באתרים עם נגישות, צריך למצוא מדדים של נגישות.
משה פפיא: כי אם אני עכשיו צריך לרוץ ולהתלונן כל הזמן "לא נותנים לי במכרז הזה להיכנס" אתה מתיש אותי.
משה פפיא: אני חושבת שהמערכת אם היא עשתה חוק, היא צריכה לנהל אותו בעצמה.
משה פפיא: היא צריכה לקבוע מדדים לבדיקה, היא צריכה לעשות את זה ואם יתפלט להם, אז שנתלונן.
משה פפיא: אבל לא, אתה יודע, אנשים אומרים "בוא נעשה את המסמכים, נניע את הבירוקרטיה, עזוב אותי, בחייאת" זה מה שאנשים אומרים.
משה פפיא: אין להם כוחות והם מחליטים לשנות את היעוד.
איל בן ראובן: אז מה אתה מצפה, שתהיה כתובת אחת?
משה פפיא: אני מצפה אם יש חוק עכשיו, שמישהו יגיד "איך אנחנו בודקים שהוא מיושם, מה קורה" לא לחכות שתעבור עוד חצי שנה ועוד שנה.
משה פפיא: דרך אגב, אם אומרים שתנובה למשל יש לה הסכם תשלומים אחרי כ היא גדולה והיא יכולה, זה הדרה לעסקים קטנים, יעדיפו את תנובה.
משה פפיא: חוק זה חוק.
איל בן ראובן: בקיצור, אתה מצפה שחוק גם ייושם.
משה פפיא: חד משמעי.
משה פפיא: זה מה שהאזרח מצפה.
משה פפיא: הוא אומר "וואו, איזה חוק, איזה יופי" הוא מצפה לזה.
משה פפיא: זה מוזר מאוד שזה לא קורה.
משה פפיא: צריך לראות איך עושים את זה.
איל בן ראובן: עוד מישהו רוצה להוסיף מילה?
אבי פרייפלד: אני רוצה להתייחס לנציג החשכ"ל שהיה פה ויצא.
אבי פרייפלד: ועדת מכרזים, סליחה על הביטוי, זו בדיחה.
אבי פרייפלד: כי הדבר היחידה שהוועדה צריכה להתייחס אליו זה אם זה שזה תוקף משפטי או לא, והיועץ המשפטי קובע.
אבי פרייפלד: הם לא נכנסים לשיקולים מעבר לשיקולים משפטיים ואם זה נכון או לא נכון.
אבי פרייפלד: הכל מגובה בעובדות, מהחודשיים האחרונים.
אבי פרייפלד: דבר שני – חלק מתפקיד של החשכ"ל זה להסתכל האם כשהוציאו מכרזים מגופים גדולים, האם מדינת ישראל השיגה את היעדים.
אבי פרייפלד: יש למעלה מעשרות מכרזים רשומים שהם כישלון טוטאלי לספקים גדולים, בכל העולמות, הייטק ונון הייטק, שלא מספקים את היעדים אבל לא יכול להיות שהחתול שומר על השמנת, ומבקר המדינה, זה תפקידך בין היתר, להסתכל על זה.
אבי פרייפלד: האם היעדים, חלק מזה שמשרד האוצר שכל פעם עובדים, כל פעם שאתה פונה למכרזים האלה, התשובה היא "הוראת חשכ"ל או הוראת משרד האוצר מספר ABB".
אבי פרייפלד: דבר שלישי – התופעה שקוראים לזה, הכל קשור לחשכ"ל, אולי אני טועה, מכרזי מסגרת, שלוקחים חברות גולגולות, מדינת ישראל אומרת זה הפריים, הייתה כתבה על זה בערוץ 10 אם אני לא טועה, אבל זה חלק מאותו עניין, בעולם הרווחה.