GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבי פרייפלד: לוקחים חברות גולגולות, אומרים לכל מיני ספקים "תהיו קבלני משנה".
אבי פרייפלד: אתה לא רוצה להיות קבלן משנה של חברה שלא מביאה שום ערך מוסף.
אבי פרייפלד: אני כבר לא מדבר על המרג'ינג שהיא לוקחת, זה ניחא.
אבי פרייפלד: אני מדבר שהיא לא מביאה ערך מוסף, מדינת ישראל פתרה - - - וזה הכל המצאות של החשכ"ל או כל מיני גורמים כדי להוריד מעצמם אחריות והם נותנים לזה אידיאולוגיה שלמה.
אבי פרייפלד: אף אחד מהטיעונים האלה לא עומד במבחן מקצועי שייבחן על ידי אנשי מקצוע.
אבי פרייפלד: זאת אומרת אין לזה שום אידיאולוגיה מקצועית, גם המדינה לא מרוויחה מזה כסף.
אבי פרייפלד: מכרזים של חברות גולות נכשלות טוטאלי, חלק מהם.
אבי פרייפלד: אין קשר בין איכות לגודל חברה.
אבי פרייפלד: הוכח.
איל בן ראובן: שאלה אחת אליך רן קויתי, ששאלתי קודם ואני כן רוצה התייחסות שלך לגבי נושא החוק, חוק מכרזים, חוק עסקים קטנים שבו אתם אמורים להיות אחד מהנתחים המרכזיים בו ושהחוק הזה לא מתקדם.
רן קויתי: אנחנו נשמח מאוד אם החוק הזה יתקדם.
רן קויתי: החוק הזה נמצא בוועדת הכלכלה מזה עוד מעט שלוש שנים, שנתיים וחצי.
איל בן ראובן: הרבה זמן.
רן קויתי: אנחנו מחכים לדיונים בחוק.
רן קויתי: היה דיון אחד.
איל בן ראובן: הבעיה היא איתן כבל?
איל בן ראובן: אני צריך - - - ועדת הכלכלה?
רן קויתי: החלק שעשינו בממשלה, עשינו.
רן קויתי: עברנו את החלק הממשלתי.
רן קויתי: כרגע אנחנו בחלק שהוא לא בשליטת הממשלה.
איל בן ראובן: השאלה אם אתה יודע, אם אתה מבין למה הוא לא עבר.
רן קויתי: דיברנו עם חבר הכנסת רועי פולקמן ממש לפני הדיון הזה על הנושא, גם שר הכלכלה חבר הכנסת אלי כהן דיבר איתו והוא הבטיח שהוא יקדם את החוק הזה במושב הזה.
רן קויתי: הוא אמר שהוא ידבר עם חבר הכנסת איתן כבל וקיבל ממנו אישור לעשות תת ועדה לנושא של דיון וקידום של חוק העסקים הקטנים והבינוניים, שההגדרה שברוך דיבר עליה היא הגדרה שאמורה להיות בחוק הזה ואז היא באמת תכלול את כלל החוקים ואת כלל משרדי הממשלה ויש עוד הרבה דברים אחרים שנמצאים.
רן קויתי: אנחנו תקווה שבאמת זה מה שיקרה.
איל בן ראובן: טוב רבותי, א.
איל בן ראובן: תודה רבה לכל המשתתפים ולכל הדוברים.
איל בן ראובן: תראו, אני חושב שאין צורך פה להכביר מילים בנושא חשיבות הנושא של עסקים קטנים ובינוניים.
איל בן ראובן: אנחנו מדברים פה על ציבור האנשים שהוא צריך את העזרה.
איל בן ראובן: כלומר, החברות הגדולות, האנשים הגדולים אלה שעשירים, תסמכו עליהם, הם מגיעים לכל מקום והם מוצאים את הדרך להגיע ולדאוג שהזכויות שלהם יינתנו להם ולעשות את הכסף בגדול.
איל בן ראובן: הבעיה היא עם האנשים הפחות, שלא הגיעו לשם, ושאנחנו כמדינה, כממשלה, אנחנו מאוד מאוד רוצים בטובתם אנחנו רוצים לעודד, אנחנו רוצים להגדיל את המספר של אנשים שיעשו עסקים קטנים, בינוניים, שיהיו יותר מקומות עבודה.
איל בן ראובן: דיברתי קודם – לא היית – על נושא הפריפריה, אנחנו רוצים שהפריפריה תוצף במקום הזה, ואני חושב שהאתגר הגדול ביותר הוא באמת למצוא את הנתיב, את הקו הישיר, דיבר פה כמעט אחרון הדוברים על הנושא של הבירוקרטיה והמרחק שבין האדם הזה שגר על ידי שם ביודפת ויש לו בעיה, ואני אומר לכם רק כשהוא מתחיל לחשוב על מה הוא צריך לעבור עכשיו כדי לקדם את עניינו, הוא אומר "עזבו אותי, אני אמשיך לגדל את הכבשים שלי ולעשות את הלאבנה שלי, עזבו אותי מזה, אני לא מצליח".
איל בן ראובן: אני נותן רק כדוגמה.
איל בן ראובן: נדמה לי שגם אין חולק על כך שמבחינת כל ממשלה ולא חשוב כרגע אם ימין או שמאל, תגיד את המילים שאני אומר, שזה חשוב וברור וצריך לעשות, וברור וברור.
איל בן ראובן: רבותי, פה משפט המפתח בעיני.
איל בן ראובן: ממשלת ישראל, הגופים הציבוריים, צריכים להיות הדוגמה האישית.
איל בן ראובן: אם רוצים לפתח את העניין הזה של עסקים קטנים, הממשלה צריכה להיות הדגם המוביל שרוכש בעסקים האלה, שקונה בעסקים האלה, שמזין אותם, שמחייה אותם, זה צריך להיות לב העניין.
איל בן ראובן: אחרת זה מילים.
איל בן ראובן: אחרת זה נשאר במילים.
איל בן ראובן: המעשים פה הם לב העניין.
איל בן ראובן: לכן אני אומר את זה פה לכולם, קודם כל מהדיון שעולה פה ומדיון המעקב, אני חושב שקודם כל יש כן דברים שנעשים, דוגמה טובה לצורך העניין זה מה שנאמר פה כרגע על ידי משרד הביטחון.
איל בן ראובן: היו פה דיונים, 25%, פה שם, אם אני שומע עכשיו, קרה, יש 25% ניתנים היום למעסיק, זו דוגמה לביצוע ופה גם תודה למבקר המדינה.
איל בן ראובן: מעלה עניין, מתייחסים לעניין, פותרים את הבעיה בסיפור הזה.
איל בן ראובן: אז יש גם דוגמה טובה.
איל בן ראובן: אבל יש גם כמה דברים עדיין שלדעתי פה מאוד מאוד חשובים שצריך לעשות אותם.
איל בן ראובן: הדבר הראשון שאני מתייחס אליו בדאגה זו כל סוגיית יכולת המעקב אחרי נתונים.
איל בן ראובן: רבותי, ואני אומר את זה פה, החשכ"ל היה פה.
איל בן ראובן: התמונה שעולה היא תמונה לא טובה.
איל בן ראובן: כלומר תמונה שאומרת "תראו, ב-2019 במרץ, אני מקווה שיהיו לי נתונים" זה דבר רע.
איל בן ראובן: כי כשאין נתונים, אי אפשר לתחקר ואי אפשר להתקדם.
איל בן ראובן: כלומר זה נראה לי אחד מהדברים שהייתי מאוד מבקש מהחשכ"ל, וזה אני מבקש פה בדיון המעקב הבא שאנחנו נקבע אותו ולא יהיה בעוד שלוש שנים, אני אומר את זה כבר כי זה נושא יותר מדי חשוב, אנחנו צריכים איזה שהוא פרק זמן סביר כדי שנראה שיש התקדמות, אני ארצה לראות התקדמות ולא במרץ 2019, אני לא מקבל את הנתון הזה כאפשרי, לגבי איך בודקים נתונים.
איל בן ראובן: שנדע, אם אנחנו מתקדמים או לא מתקדמים.
איל בן ראובן: ניסיון גם לעקוב אחרי ביצוע חוקים, אם כבר יש חוק וכבר צריך לממש את החוק, כדאי שגם נדע אם יש את הנתונים הכלליים, אבל צריך גם לקיים איזה שהוא מעקב שמוודא שבאמת מי שלא מקיים את החוק ומשרדי ממשלה צריך לחטוף מכה בראש ולו רק בגלל הסיפור של, אני אומר עוד פעם, הדוגמה האישית.
איל בן ראובן: אני קורא לזה דוגמה אישית.
איל בן ראובן: הדוגמה, זה לא אישי, זה דוגמה שמשרדי ממשלה צריכים להוביל בנושא הזה.
איל בן ראובן: סוגיית החוק, אמרתי.
איל בן ראובן: אני אדבר גם עם איתן כבל, אני חושב שסוגיית החוק, חייבים לקדם אותו.
איל בן ראובן: זה נושא שאני הייתי מאוד שמח לשמוע פה שלסוכנות שהיא נדמה לי, עולה גם מהדיון וגם הבנתי את זה מהחומרים, היא היום אמורה להיות הלב הפועם של כל הסיפור הזה.
איל בן ראובן: היא קצין המבצעים של הביצוע.
איל בן ראובן: קצין מבצעים צריך שתהיה לו סמכות.
איל בן ראובן: סמכות על פי חוק.
איל בן ראובן: לא על בסיס התנדבות.
איל בן ראובן: כשהוא אומר למשרד ממשלתי X, אז זה X ואם זה לא X, אז משרד ממשלתי צריך לדעת שהוא לא מבצע את ההנחיות ואת החוק, לכן אנחנו ננסה לקדם את החוק, אני מקווה שבדיון הבא הבשורה תהיה שהחוק יצא לדרך ולא תקוע שם איפה שהוא באיזה שהוא מכסה עטוף כי ככה לא מתקדמים.
איל בן ראובן: אני מאוד מבקש מכם, כל סוגיית תנאי הסף לעסקים קטנים, הבנתי שיש עניין, אני חושב שצריך לראות פה מעקב מאוד מאוד הדוק על מה קורה בעניין הזה.
איל בן ראובן: כי זה לעסקים קטנים, זה לב העניין.
איל בן ראובן: אם הם יכולים לגשת או לא יכולים לגשת, ואם שמים תנאי סף, ומישהו אמר פה קודם, תנאי סף גבוהים מעלים שאלות כבדות.
איל בן ראובן: מעלים שאלות כבדות אפילו שאלות אתיות בעניין.
איל בן ראובן: כלומר כשאתה שם תנאי סף כבדים, אז לפעמים זה ענייני כי אתה חייב משהו ענק ואתה לא רוצה לדון בזה, יכול להיות, אבל אנחנו גם מכירים מקרים אחרים של כל מיני, מישהו אמר פה, השתמש במילה "קומבינות", כדי להוריד כל מיני אחרים שלא יפריעו לנו בעניין.
איל בן ראובן: אני חושב שזה אח מהדברים הכי חשובים של תנאי הסף, גם בתחום הזה.
איל בן ראובן: הבנתי שהיום לא צריך לשלם בשביל המכרז, אבל גם כל סוגיית הערבויות וכל הסוגיות המשפטיות שעומדות מתחת לזה, צריך את זה, אני חושב שהסוכנות צריכה להוביל בעניין הזה ולהיות מאוד מאוד חדה וליצור הרתעה, פשוט הרתעה בקרב אלו שמוציאים את המכרזים האלה, משרדים ממשלתיים.
איל בן ראובן: סוגיית ההתלבשות על חברות ציבוריות, כלומר יש פה חוקים שחלים על משרדי ממשלה, אבל עדיין לא ירדו למטה כלפי החברות הציבוריות.
איל בן ראובן: אז נאמר לי שזה או-טו-טו הולך להיפתר, אני מבקש בדיון הבא שהדיווח יהיה שהחברות הציבוריות נמצאות בתוך המעקב, בתוך השליטה של הסוכנות בכל מה שקשור לנושא הזה.
איל בן ראובן: לגבי הנתונים, דיברנו.
איל בן ראובן: ציינתי לטובה את נושא משרד הביטחון ואני מבקש, אנחנו נבחן גם את קידום החוק של אנשי המילואים, אני מאוד מבקש, ואנחנו נבחן איך לקדם, אני מבקש את ביטוח לאומי, בסך הכל אם אני מבין נכון גם אתם מבינים שצריך לקדם את העניין הזה של העובדים בחברות האלה, אין סיבה שמעסיק ישלם ביטוח לאומי כאשר העובדים לא נמצאים.
איל בן ראובן: הם לא נמצאים לא כי הם נסעו לבלות בחו"ל, לא הם לא נמצאים כי הם נקראו למילואים בעזה או בכל מיני מקומות אחרים.
איל בן ראובן: זה איזה שהוא תשלום שאנחנו כציבור ישראלי חייבים את זה לאנשי המילואים שלנו.
גליה עידן: לגבי החקיקה, דרוש - - - אם ירצו אני אסביר.
איל בן ראובן: בסדר, אני אשמח גם לזה ואנסה להתכנס לעניין הזה.
איל בן ראובן: הדבר האחרון שלא דנו בו, לא הגענו אליו פשוט, זה כל סוגיית הרשויות המקומיות, שהן מגרש לא נשלט, החוק לא מכסה את הנושא של הרשויות, מי האבא, משרד הפנים להוביל את הדבר הזה, זה לא קורה.
איל בן ראובן: אנחנו נצטרך לראות, יכול להיות אפילו לעשות, למקד איזה שהוא דיון בנושא הרשויות המקומיות, משרד הפנים והרשויות המקומיות, כי נדמה לי שזה נושא מספיק כבד, הרבה הרבה עסקים קטנים ובינוניים נמצאים למגרש הזה, מגרש הרשויות המקומיות, ואם שם הדברים מתנהלים לפחות מהנתונים שיש לי, בצורה לא תקינה או לא עומדת בסטנדרטים ובמה שאנחנו מצפים, אז צריך לעשות על זה דיון נפרד.
איל בן ראובן: בהצלחה לכולם.
מיקי רוזנטל: אני מתכבד לפתוח את הוועדה לענייני ביקורת המדינה לרגל יום ציון השוויון ליוצאי אתיופיה בכנסת.
מיקי רוזנטל: אנחנו נעסוק היום בסוגיה הזאת המתבססת על דוח מבקר המדינה משנת 2012, דוח שהיה מקיף ומשמעותי ביותר, שבעקבותיו קיבלה הממשלה מספר החלטות.
מיקי רוזנטל: לא תמיד אני יכול לומר שהביקורת מזיזה הרים אבל במקרה הזה הדוח של מבקר המדינה היה קטליזטור להנעה של תהליכים מאוד משמעותיים בתחום הזה.
מיקי רוזנטל: אנחנו אף פעם לא מרוצים ואף פעם לא נעשה מספיק, אבל זה באמת אחד המקרים שהדוח נעשה, גם בגלל שזאת סוגיה שקרובה ללבו של המבקר עצמו והיא נכתבה בדם לבו, וזה גם היה הדוח הראשון שהמבקר כתב.
מיקי רוזנטל: אני רוצה להאיר שלושה היבטים של העניין בקצרה.
מיקי רוזנטל: ראשית, עד היום, 40 שנים אחרי העלייה מאתיופיה, רבים מהקהילה נולדו כבר בארץ והתפיסה לגבי הצעירים האתיופים, גם כשהם נולדו בארץ, שהם עולים חדשים.
מיקי רוזנטל: אמרה לי מישהי בבדיחות הדעת קודם שצריך שתבוא עלייה אחריהם ואז הם כבר יהיו עולים ותיקים ונגמר העניין, כמו עם העליות האחרות.
מיקי רוזנטל: אבל זאת סוגיה שמטרידה מאוד.
מיקי רוזנטל: סוגיה שנייה היא העובדה שמשאבים רבים אכן הופנו להשיג את המטרות הללו אבל אנחנו עדיין – ואני אומר את זה בצער רב – אני חושב שהציבוריות הישראלית מחבקת את יוצאי אתיופיה מצד אחד, אבל הגזענות שמחלחלת בחברה הישראלית נותנת את ביטויה גם בעניין הזה.
מיקי רוזנטל: אנחנו לא יכולים להסתפק רק בהעברת משאבים, בטיפולים נקודתיים, אלא השינוי המשמעותי ביותר – ואני אבקש גם לשמוע את נציגי משרד המשפטים בעניין הזה – הוא איך עושים מהלך שמשנה תודעה.
מיקי רוזנטל: לא עושים את זה ביום אחד ובשנה אחת.
מיקי רוזנטל: עדיין זה הדבר שהוא הכי מתבקש ונדרש.
מיקי רוזנטל: אני מבקש לברך את חבריי דב חנין, פנינה תמנו שטה ואברהם נגוסה שהם יוזמי היום הזה בכנסת.
פנינה תמנו: יחד עם האגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה.
מיקי רוזנטל: תודה רבה על התוספת.
מיקי רוזנטל: אני אבקש שדב חנין יאמר כמה מלים בקצרה לפני שמבקר המדינה יאמר את דבריו.
דב חנין: תודה על הדיון הזה ובאמת הערכה לשותפתי ולשותפי בקידום של היום הזה ולאגודה למען יהודי אתיופיה שמובילה את היום הזה בכנסת.
דב חנין: ברוכים הבאים וברוכות הבאות לכולן ולכולם.
דב חנין: היום הזה הוא יום שאנחנו מציינים אותו בכנסת כבר השנה השלישית ואנחנו מציינים אותו במועד שבו הייתה הפגנת מחאה המונית של ציבור יוצאי אתיופיה, בעיקר צעירים יוצאי אתיופיה בחוצות תל אביב, מחאה נגד אי השוויון, נגד יחס המשטרה ליוצאי אתיופיה, מחאה שהתחילה כאירוע מאוד מרגש, יפה ואופטימי של המוני אנשים שיצאו החוצה לרחובות להביע את עמדתם, גם את כעסם, גם את דרישותיהם, ולמרבית הצער הסתיימה באירועים מאוד קשים של אלימות משטרתית ושל פיזור מאוד מאוד כוחני של ההפגנות האלה או של המחאה הזאת.
דב חנין: דווקא ביום הזה אני שמח שהכנסת מציינת את יום המאבק למען שוויון יוצאי אתיופיה כיום חשוב שלנו, יום מרכזי.
דב חנין: אנחנו מקיימים דיונים בכל ועדות הכנסת.
דב חנין: אני מראש מתנצל שגם אני אצטרך לעזוב את הדיון בגלל הדיונים המקבילים בוועדות השונות.
דב חנין: אדוני המבקר, אני רוצה להביע הערכה גדולה מאוד לדוח שלך.
דב חנין: אני בדרך כלל מאוד מעריך את עבודתך ועבודת משרד המבקר, אבל כמו שאמר יושב ראש הוועדה, במקרה הזה הדוח שלכם עושה שינויים.
דב חנין: ביקורת המדינה תמיד יודעת לעבוד באותם תחומים בהם יש פער בין המילים לבין המעשים ובסוגיה של יוצאי אתיופיה בישראל, אנחנו רואים הרבה מילים יפות אבל לא תמיד אנחנו רואים את המעשים שמלווים את המילים האלה והופכים את השינוי למציאות.
דב חנין: בדיוק בהיבטים האלה חשובה כל כך ביקורת המדינה וחשוב כל כך הדיון הזה.
דב חנין: אני רוצה לסיים ולהעיר הערה אחת שחברתי בוודאי תתייחס אליה יותר בהרחבה בהמשך, על משהו שנראה לנו כתופעה מאוד מאוד מדאיגה ומטרידה אותנו ושאולי אצל חלק מהאנשים היא אפילו באה מתוך מקום חיובי, לנסות ולייצר פתרונות ליוצאי אתיופיה כדי להתמודד עם בעיות.
דב חנין: בית המשפט העליון האמריקאי קבע עוד בשנת 1954 ש"נפרד אבל שווה הוא אף פעם לא שווה".
דב חנין: אם אנחנו רוצים באמת לתת מענה ליוצאי אתיופיה, לקשיים, לאפליה ולמצוקות, אנחנו חייבים לייצר פתרונות עם ראייה כוללנית ואינטגרטיבית ולא מסלולים נפרדים שהם סוג של שחזור של הבעיות ואפילו לפעמים הרעה של המצב.
דב חנין: המון המון תודה לכולכם על ההצטרפות לדיון הזה ובאמת הערכה גדולה לך אדוני המבקר ולצוותך.
מיקי רוזנטל: תודה רבה חבר הכנסת חנין.
מיקי רוזנטל: אדוני המבקר, בבקשה.
מיקי רוזנטל: הבמה לרשותך.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: תודה ליושב ראש הוועדה היום, חבר הכנסת מיקי רוזנטל.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: לא במקרה אתה היום יושב בדיון הזה והאחריות שאתה מרגיש לקהילה הזו, והתבטאת בכך לא פעם אחת, באמת צעד נוסף קדימה ולא רק אחורה.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: זה חשוב ותודה לך.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: הדוח שאנחנו עשינו, שהגשנו, ובני גולדמן שיושב כאן אתי, שקדנו עליו, זה היה הדוח הראשון שהגשתי.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: אני מבקש באמת, לא הרבה, לקרוא קטע קטן מתוך הדוח בהיי לישנא.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: "העולים מאתיופיה שהגיעו לארץ בכמה פעימות, חלקם עברו דרך ארוכה ברגל, במדבר, כביציאת מצרים, וסבלו סבל רב עד הגיעם לארץ אבות.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: בארץ מוצאם חיו בתנאים קשים ובתרבות מסורתית השונה במידה ניכרת מהתרבות באותה ארץ.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: ולכן יש הגורסים כי תהליך השתלבותם במדינה יכול שיצריך דורות מספר.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: דור אחד חלף ולא נוכל להמתין ללא מעש לחלוף דורות נוספים.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: דוח זה נותן ביטוי לצורך לפעול כאן ועכשיו".
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: אני חושב שמה שחשבתי לפני כשש שנים, עת התחלתי את התפקיד, אני חושב גם היום ביתר שאת אבל אני חושב שהייתה באמת התקדמות עצומה בגישה לראות את יוצאי הקהילה הזו כאחים בכל המובנים של המילה אח.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: אני לפחות – אמרתי את זה באותו דיון שהתקיים אז – נאה דורש נאה מקיים.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: כשנבחרתי לתפקיד, עוד לפני שהדוח הזה היה מוכן או חשבתי שיהיה דוח כזה, אמרתי לעצמי שבאמת צריך לא רק לדאוג לכך שיוצאי הקהילה הזו, יהיה להם מקום עבודה.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: יש לשכת עבודה, היא יכולה לדאוג לזה.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: הדוח נתן לזה ביטוי, לתת ליוצאי הקהילה הנהדרת הזו לא רק תפקידים שיעבדו כמאבטחים או נהגים או כל מקצוע שדרושים לו כישורים גופניים, נהיגה או אבטחה וכיוצא באלה אלא לשלבם במערכת הניהול הגבוהה ביותר שאפשר.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: כאשר חשבתי מה הולך לגביי וחיפשתי ראש לשכה, היה לי ברור שזאת תהיה ראשת לשכה, אמרתי שראשת הלשכה שלי תהיה מיוצאי הקהילה האתיופית ואכן כאשר בחנתי מועמדות הגיעה גם רחל, והיו הרבה מועמדות, והרגשתי שהיא חושבת שאין לה שום סיכוי והיא ניסתה אולי לתרץ את זה לעצמה ובשיחת מסדרון היא אמרה: אולי באמת תשקול, אל תיקח אותי, לא כדאי לך מפני שיש לי חבר ואני מתכוונת להתחתן ולהביא ילדים, ואני לא יודעת אם זה ישתלב עם עבודה ואני לא רוצה שאחר כך יהיו לך טענות אלי.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: אמרתי לה: אם אלה הדברים שלך, התקבלת.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: התכוונתי לזה ורחל היום נשואה כמובן ואני הייתי שושבין בחתונה ויש לה כבר שלושה ילדים חמודים.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: זה היה גם איזשהו פתיח, נקרא לזה כך, לטפח את כל מי שאני מכיר בקהילה הזו, לא רק במשרד מבקר המדינה אלא לעזור להם במקומות אחרים, כאשר במשרדי עורכי דין לא אחת עזרתי ליוצאי הקהילה מפני שבמשרדים ממשלתיים יש מכרזים וזה לא פשוט.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: אני תמיד משתדל לקדם אותם.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: אני רוצה בהזדמנות זו לציין שנמצא כאן גם עובד שלנו, משה סמו, שבימים אלו הוא מונה לסגן מנהל אגף מאוד חשוב במשרדנו.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: מזל טוב ובהצלחה, משה.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: נמצאת כאן פנינה יקירתי שאנחנו כבר שנים עובדים על הנושא הזה ביחד ואני שמח לשובה לכנסת.
מיקי רוזנטל: תודה רבה לך אדוני המבקר.
מיקי רוזנטל: מטרת הדיון הזה איננה רק לציון היום החשוב הזה אלא אנחנו רוצים לבדוק בפועל מה קרה.
מיקי רוזנטל: כמו שאמרתי, בעקבות הדוח הייתה שורה של החלטות ממשלה.
מיקי רוזנטל: בלב הביקורת של המבקר הייתה הסוגיה של תכלול העבודה בין המשרדים.
מיקי רוזנטל: במשרד ראש הממשלה יש צוות שמטפל בעניין הזה.
מיקי רוזנטל: הדיון יתנהל כדלקמן.
מיקי רוזנטל: אנחנו ניתן לחבר כנסת לדבר ואחריו לאחד מנציגי הממשלה.
מיקי רוזנטל: אני מבקש מכולם לדבר בקצרה כי יש הרבה דוברים ואנחנו רוצים לשמוע את כולם.
מיקי רוזנטל: המטרה העיקרית היא כמובן לא להגיד שמי שלא בסדר, לא לערוף את ראשו של אף אחד, לא לחשוף כאן מחדלים אלא לנסות לתקן את מה שאפשר לתקן ולראות מה אפשר לזרז, דברים שתקועים וכולי וכולי.
מיקי רוזנטל: לכן אני מבקש להדגיש בדבריכם, להצביע או להתמקד בבעיות קונקרטיות כדי שאנחנו נוכל לתת להן מענה.
מיקי רוזנטל: אני גם מבקש מהמבקר להקשיב היטב כי בסופו של הדיון אנחנו נבקש ממנו דוח מעקב.
מיקי רוזנטל: כמובן שאני לא יודע אם צריך לבקש ממנו כי ברור לי שזה בתכניות העבודה שלו.
מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: בכל מקרה, בקשתך התקבלה.
מיקי רוזנטל: אני ממש מודה לך.
מיקי רוזנטל: חברת הכנסת פנינה תמנו שטה.
מיקי רוזנטל: פנינה ידידתי, הבמה לרשותך.
פנינה תמנו: ראשית, תרשה לי להודות לך על שנעתרת לנהל את הדיון היום.
פנינה תמנו: ידוע שזה באמת בלבך.
פנינה תמנו: אני רוצה כמובן לברך את מבקר המדינה שבזכות הדוח הנוקב שלך, זה הפך להיות שובר השוויון ושינוי המגמה והיה לכלי מאוד מאוד חשוב הן בכנסת אבל לא רק, אלא גם בקרב פעילים חברתיים שיודעים לשנן את הדוח.
פנינה תמנו: ברצוני גם לומר ברכת מזל טוב ליושבת ראש המקורית של ועדת ביקורת המדינה לרגל חתונת בנה ועל כך שבאמת נעתרה לכך שממלא מקום ינהל את הדיון.
פנינה תמנו: אני לא כל כך ידועה בגינוניי הנימוסין שלי ולכן אני אומר את אשר על לבי כי אני מרגישה שיש לי חובה להשמיע את הקול של בני קהילתי בלי כחל וסרק.
פנינה תמנו: לפני שאני אומר את הדברים, אני רוצה להזכיר שבשבוע האחרון ציינו את נספי סודן.
פנינה תמנו: במבצע משה קברנו כ-4,000 ילדים, תינוקות, נשים, גברים, סבים, סבתות והכול מתוך אמונה שאנחנו חוזרים הביתה, ואכן חזרנו הביתה.
פנינה תמנו: אולי בסיפור הזה של ההקרבה הבלתי נתפסת אפשר להכיר בעוצמות ובכוח של הקהילה המאוד מאוד חזקה שלי.
פנינה תמנו: יהודי אתיופיה הם אנשים מאוד חזקים, עם ערכים מאוד גבוהים מתוך בחירה ולא חולשה.
פנינה תמנו: הרבה פעמים על השקט של הקהילה דובר ממקום שכאילו אולי אנחנו חלשים, אז ממש לא.
פנינה תמנו: אני עכשיו אתמקד בחינוך.
פנינה תמנו: לצערי בחינוך חושבים שאולי אנחנו הכיתה הטיפולית.
פנינה תמנו: הפכנו להיות שק החבטות של הרבה מאוד אנשי חינוך שבמחשכים חושבים שהם יכולים לפגוע בביטחון האישי העצמי והפיזי של ילדים יוצאי אתיופיה, ואני אומרת את זה באחריות.
פנינה תמנו: אמנם בשנתיים-שלוש האחרונות, מאז נכנסה הדרך החדשה ובעקבות דוח מבקר המדינה, אני יכולה לומר שברמת השלטון המרכזי יש הפנמה לשינוי מגמה ולהבנה שצריך לפקח יותר על הדברים, אבל ברמת השטח אני יכולה לומר שאנחנו כבני הקהילה עדיין רואים איך ילדים יוצאי אתיופיה נופלים בין הכיסאות כי לא מאמינים בהם, כי מפרידים אותם, קייטנות נפרדות, גני ילדים נפרדים, כיתות נפרדות וזה במקרה הטוב שזה רק נפרד.
פנינה תמנו: במקרה הגרוע, זאת פשוט התעללות בילדים ואף אחד לא משלם את הדין.
פנינה תמנו: אני לא ראיתי שמעיפים אנשי חינוך שנתפסו על זה שהם פגעו בילדים יוצאי אתיופיה, אם זה מבחינה גזענית ואם זה מבחינה אחרת, פשוט להזיז אותם מתפקידים.
פנינה תמנו: זאת דרישה שהיא לגיטימית.
פנינה תמנו: בית ספר שלא מוכן לקבל ילדים יוצאי אתיופיה, ויש למכביר, אף אחד לא שולל מהם תקציבי מדינה.
פנינה תמנו: אם שאלת מה בשורה התחתונה, אז קודם כל לשאול את משרד החינוך מתי בפעם האחרונה הוא שלל תקציבי מדינה שמשולמים מהכיס שלי, שלך ושל כל הנוכחים כאן.
פנינה תמנו: אני עוברת לעניין הצבא.
פנינה תמנו: בצבא אנחנו שואבי המים וחוטבי העצים.
פנינה תמנו: חיילים יוצאי אתיופיה הם הנהגים, הם עובדי הרס"ר, ואם הגעת לקצונה, רק הדרך של אותם חברים שהגיעו לקצונה בכירה מעידה עד כמה הם חזקים, אז מראים להם את הדלת החוצה.
פנינה תמנו: לדבר עם קצינים שהיו התקווה של הקהילה ולראות אותם אחד אחד, איך מסגני אלופים פתאום אין יותר סגני אלופים.
פנינה תמנו: יש אלוף משנה אחד, תמיד לוקחים אתיופי כעלה תאנה, אוהבים לנפנף בו, במקרה הזה הוא באמת עילוי, דוקטור אבי יצחק, אבל אנחנו לא נסתפק בזה.
פנינה תמנו: זה לא מס שפתיים.
פנינה תמנו: שייתנו לחברים שהצליחו לפרוץ את תקרת הזכוכית להתקדם.
פנינה תמנו: מי שיגיד לי שבצבא אין פוליטיקה – שלא יספרו לנו סיפורים.
פנינה תמנו: את הישראליות אנחנו כבר למדנו.
פנינה תמנו: אנחנו כאן 40 שנים.
פנינה תמנו: שיתחילו לבדוק למה עוצרים את הקצינים האלה.
פנינה תמנו: ברבנות.
פנינה תמנו: לאחרונה התפרסמה כתבה, שגם אני השתתפתי בה, על בלנית שמתעללים בה.
פנינה תמנו: ברגע שהיא מטבילה, מוציאים כרזות בכל העיר שכל מי שטבלה אצלה צריכה לחזור ולטבול שוב כי היא ספק יהודייה.
פנינה תמנו: והבחור הצעיר שנולד בארץ, רק צבע עורו הסגיר את זה, מסכן, אמרו לו שהוא לא יכול להיות ליד הגריל.
פנינה תמנו: אני שואלת, עד מתי?
פנינה תמנו: אתה חושב שמישהו שילם את המחיר?
פנינה תמנו: אותו רב עדיין מקבל כספי ציבור בדיוק כמו הרב אסולין.
פנינה תמנו: או שאנחנו רוצים להילחם בגזענות או שאנחנו משחקים אותה כי לנו אין זמן.
פנינה תמנו: אנחנו גוזלים חלומות, פוגעים באנשים ומובילים את הקהילה לפעמים לסף ייאוש למרות שאנחנו לא ניכנע כי אנחנו קהילה חזקה.
פנינה תמנו: ברווחה.
פנינה תמנו: אני עושה תהליך בעבודה ארוכה בחצי השנה האחרונה עם משרד הרווחה ועם משרד ראש הממשלה על הוצאת ילדים מהבית.
פנינה תמנו: הנתונים מאוד קשים.
פנינה תמנו: נתוני הוצאת ילדים של יוצאי אתיופיה מהבית הם קשים.
פנינה תמנו: אבל אני רוצה להאמין, בגלל שמשרד הרווחה אכן התגייס כדי לטפל בנושא הזה, אני מאוד מקווה שלוועדה הזאת – זו ועדת ביקורת המדינה – הם יגיעו עם כל התמונה ועם כל השקיפות ויספרו כמה הוצאו מהבית לעומת כלל האוכלוסייה, איפה התקלות, אבל יבואו בסוף גם עם עבודה אופרטיבית.
מיקי רוזנטל: אני מאוד מודה לך על הדברים.
מיקי רוזנטל: דברים שיוצאים מהלב, מגיעים ללב.
מיקי רוזנטל: ממש תודה רבה.
מיקי רוזנטל: אני מבקש עכשיו מגברת טלל דולב.
מיקי רוזנטל: אנחנו נחלק את הדברים שלך לשני חלקים, ברשותך.
מיקי רוזנטל: אנחנו נתבשם קודם כל בהישגים ובדברים שאתם רואים כהצלחה ופריצת דרך.
מיקי רוזנטל: אנחנו לא נפריע, לא נצעק ולא נגיד למה ולמה.
מיקי רוזנטל: אחר כך אנחנו נבקש לדעת היכן טרם הצלחתם לפרוץ את הדרך ולהגיע להישגים.
מיקי רוזנטל: יש דברים שאני מניח שהם אולי מעבר ליכולת של משרד ראש הממשלה, אבל אנחנו נגיע לזה.
מיקי רוזנטל: תציגי את עצמך.
טלל דולב: אני ראש מטה היישום לשילוב יוצאי אתיופיה במשרד ראש הממשלה.
טלל דולב: אנחנו הגורם שהוקם על מנת לתכלל.
טלל דולב: אנחנו לא עושים את התכניות אלא הוקמנו כדי לתכלל את עבודת המשרדים שהיא העבודה שאם נתחיל בהיסטוריה, באמת דוח מבקר המדינה, מחאה חברתית לא אחת אלא שתיים ומדינת ישראל בעצם בהובלת משרד העלייה והקליטה החליטה לבחון מחדש את כל המדיניות כלפי יוצאי אתיופיה.
טלל דולב: על הבסיס של העבודה שאתם עשיתם, נעשה תהליך ציבורי שחברת הכנסת פנינה תמנו שטה הייתה אחת המובילות שלו ועל הבסיס הזה בעצם מדינת ישראל החליטה על שינוי מהותי במדיניות כלפי יוצאי אתיופיה.
טלל דולב: בהחלטת ממשלה 324 התקבלו שלושה עקרונות כאשר האחד הוא אבני יסוד שהמהות שלהן הוא יוצאי אתיופיה הם כמו כולם ולכן אנחנו לא רוצים לראות אותם נפרדים, אנחנו לא רוצים לראות אותם שונים אלא אנחנו רוצים לראות אותם בכל.
טלל דולב: השני, האחריות ליוצאי אתיופיה היא על כלל משרדי הממשלה והשלישי, את פעולות משרדי הממשלה בשנים הראשונות יתכלל גורם ממשרד ראש הממשלה וזה אנחנו.
טלל דולב: אנחנו מטה היישום.
טלל דולב: יחד אתי נמצאים כאן חברים נוספים ממטה היישום שעובדים גם ברמת המשרדים וגם ברמת הרשויות המקומיות.
טלל דולב: אנחנו בעצם אמונים על הדיווח ועל הסיוע למשרדים ליישם ולעשות בקרה על סדרת החלטות הממשלה שהיקפה פחות או יותר 200 מיליון שקלים בשנה במגוון תחומים.
טלל דולב: תמונת מצב בדקה.
טלל דולב: אנחנו מדברים על שנת 2016 שהייתה שנת היערכות ועל שנת 2017 שהיא בעצם השנה הראשונה בה התקיימה פעילות מלאה.
טלל דולב: אני כן רוצה לציין שחלק מאוד גדול מפעולות הממשלה יצאו לפועל.
טלל דולב: מבחינת פעולות, אנחנו מסתכלים בסיכום שנת 2017 על 86 אחוזים מהפעולות שנכללו בהחלטות הממשלה שמבוצעות באופן מלא או חלקי.
טלל דולב: מבחינת תמונת הניצול התקציבי, 60 אחוזים מהתקציב נוצל במלואו ושליש מהתקציב, כמעט כולו הועבר לפעולות בשנה הבאה.
טלל דולב: זה בעיקר במערכת החינוך שעובדת לפי שנות לימודים.
טלל דולב: אנחנו מסתכלים לא רק על מה שהמשרדים מדווחים אלא אנחנו מסתכלים על תמונת המצב מכמה נקודות מבט, גם פעולות וגם תקציב אבל גם מנקודת המבט של דיווח המשרדים והרשויות המקומיות.
טלל דולב: לכן נעשה מהלך ברשויות המקומיות.
טלל דולב: חלק מהמתכללים יושבים כאן.
טלל דולב: בכל רשות מקומית מונה מתכלל.
טלל דולב: מונתה ועדה רשותית ותפקידם של הגרמים האלה היא להבטיח גם את יישום פעולות הממשלה אבל גם להסתכל – אני מקווה שמהיום והלאה יותר – על אותם ההיבטים שחברת הכנסת העלתה בדבריה וגם אחרים.
טלל דולב: איך מתנהלים השירותים ברשות, האם יש שירותים נפרדים ליוצאי אתיופיה וכולי.
טלל דולב: אנחנו רואים כאן את תוצאות הבקרה שנעשתה ברשויות בחודש שעבר.
טלל דולב: 68 מהפעולות שמתבצעות ב-24 הרשויות המקומיות הגדולות, עם שיעור גבוה של יוצאי אתיופיה, מבוצעות.
טלל דולב: 19 אחוזים מהפעולות אינן מבוצעות ויש קשיי ביצוע.
טלל דולב: 10 אחוזים מהפעולות לא אותרו ברשויות.
יוסי יונה: מה המנגנון של הבקרה?
יוסי יונה: אתם מקבלים דיווח מהם או שיש להם מנגנון עצמאי לבחינת היישום?
טלל דולב: כל רשות מינתה מתכלל וכל רשות הקימה בין-משרדית, בין-ארגונית בתוך הרשות, שתפקידה לעשות שלושה דברים.
טלל דולב: האחד, לעשות בקרה על הפעולות.
טלל דולב: הם מקבלים מאתנו, מכל משרדי הממשלה, מידע מה צריך להיות ברשות שלהם, בין אם זה בתוך בתי הספר, ברווחה, בחינוך וכולי.
טלל דולב: אותו מתכלל עובר ביחד עם חברי הוועדה, ארגון-ארגון, ברווחה, בחינוך, בבתי הספר, בתנועות הנוער, ובודק אם הפעילות שנעשתה מתקיימת.
טלל דולב: צריך להיות תגבור לימודי ל-100 ילדים, בואו נראה אם יש בבית ספר תגבור לימודי ל-100 ילדים.