GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אפרים גיל עד: כל עוד הארגון יבקש את ה-100,000 שקלים לא תהיה את כל התסבוכת של המסמכים החשבונאיים, הוצאות הנהלה וכלליות, מקבלי שכר וכולי כפי שהיה בעבר.
<אפרים גיל עד: במקביל, המשרד שינה ופישט את מבחני התמיכה שלנו שבעבר כללו ניקודים מסובכים.
<אפרים גיל עד: מעכשיו מבחני התמיכה כפי שפורסמו לפני שבוע וחצי להערות הציבור ומה שקולט ציינה כרגע המבחנים פורסמו להערות הציבור, כל מי שמעוניין להעיר, באתר האינטרנט ניתן למצוא ולהעיר את ההערות.
<אפרים גיל עד: המבחנים יהיו פשוטים, זאת אומרת גוף מבקש כנס, ופחות או יותר לא יהיו את כל התסבוכות.
<אפרים גיל עד: במקביל ובנוסף, כל הפעילות הזאת נעשית בשיתוף פעולה עם החשב הכללי.
<אפרים גיל עד: אם בעבר סייענו לגופים והעמדנו לרשותם משרד של רואה חשבון שמסייע להם בהגשת בקשת התמיכות, השירות הזה יימשך, והחשב הכללי בשיתוף שלנו מעתה נעמיד גם משרד רואה חשבון שיעזור לגופים וינחה אותם בצורת ההתנהלות הנכונה ברישומים הכספיים, בשביל לחסוך את כל אי ההבנות שעלולות להיגרם בהמשך, ובעצם יהיה ליווי צמוד מבחינה חשבונאית שזה היה אחד המכשולים שנתקלנו בהם.
יצחק כהן: מילה טובה לחשב הכללי שאכן הם עשו פה עבודה יוצאת מן הכלל, העמידו משרד רואה חשבון, פישטו את התהליכים כפי שהוא ציין, ומגיעה מילה טובה לחשב הכללי.
<קריאה: ממתי כל זה יתחיל?
שלי יחימוביץ': אז ניתן מילים טובות.
שלי יחימוביץ': אני רוצה לחזור לסוגיית התקנים.
שלי יחימוביץ': עפרה אמרה כאן שאין להם כרגע צורך בתקנים אבל נציגת משרד הרווחה בישיבה הקודמת אמרה שהם מאוד זקוקים לתקנים.
שלי יחימוביץ': איריס בז'רנו בואי תגידי מילה על כמות התקנים שאתם זקוקים להם, לצורך איזה עניין ואיך זה - - - את העבודה שלכם.
<איריס בז'רנו: אני לא יודעת להגיד כרגע בדיוק כמות של תקנים, אבל הייתה בקשה שלנו להגביר את התקנים.
<איריס בז'רנו: חלק ממה שהמשרד עשה כדי לעזור לרשויות להגיע למיצוי זכויות ובעצם לתקצב סמך מקצועי בתוך הרשויות בסך של 2.5 מיליון ₪ ואנחנו משוועים לתקנים, שזה יעזור לנו בעצם להגיע לאותם אנשים בתוך הרשויות ולנסות לעזור להם.
שלי יחימוביץ': אני מבקשת לישיבה הבאה לא לבוא אלי עם מילים כמו "הרבה" או "משוועים" או "המון", אלא ממש לבוא קונקרטית עם מספרים ספציפיים לגבי כל דבר ועניין.
שלי יחימוביץ': גם לגבי הניצולים, גם לגבי התקנים, גם לגבי תקציבים וכל מי שבא עם תשובה קונקרטית אני רוצה גם לדעת מה נעשה בדבר הזה עד עכשיו ומה מצופה מאיתנו לעשות מול מי.
<איריס בז'רנו: אנחנו נחזור עם תשובה קונקרטית לוועדה עם בדיוק כמות התקנים, עם מספר קונקרטי.
שלי יחימוביץ': חבר הכנסת דב חנין כבר לא נמצא איתנו עוד.
<יעל אגמון: אני רוצה להגיד על התקנים, משרד הרווחה קיבל בשנת 2018 לתקציבו בין 200 ל-300, אני אביא בהמשך לוועדה את המספר המדויק, תקנים לטובת עובדים סוציאליים ברשויות המקומיות.
<יעל אגמון: חלק מהם יופנו לטובת השירות לזקן לפי סדרי העדיפויות של המשרד.
שלי יחימוביץ': מה מספר התקנים?
<יעל אגמון: בין 200 ל-300 תקנים לכלל הרשויות המקומיות.
שלי יחימוביץ': זה קרה בשנה שעברה?
<יעל אגמון: זה על בסיס תקציב 2018.
<יעל אגמון: זה נכנס ב-1 לינואר.
שלי יחימוביץ': כולל תקנון?
<יעל אגמון: זה לא תקני מדינה, זה תקני עובדים של רשויות מקומיות.
שלי יחימוביץ': מתוקצבים?
<יעל אגמון: מתוקצבים, המדינה מתקצבת אותם, הם עובדים של העיריות כי לשכות הרווחה הן של הרשויות המקומיות.
<יעל אגמון: הם קיבלו את התקנים האלה למגוון צרכים שהם העלו בשבילם שיש צורך בתקנים, והם יחולקו למחלקות השונות של המשרד על פי סדר העדיפויות של המשרד.
<יעל אגמון: לפי מה שאני מכירה, חלק לא קטן מהם ילכו לטובת המחלקות לשירות לזקן.
שלי יחימוביץ': איריס, את רוצה להתייחס לזה?
שלי יחימוביץ': זה משביע את רצונכם, התקנון ל-2018 והתקצוב?
<יעל אגמון: זה כמובן על פי הסיכום התקציבי.
שלי יחימוביץ': בסיס עוד יותר משמעותי, כן?
<איריס בז'רנו: אני מודה שאני לא בקיאה בכל הנתונים כי גם אני חדשה.
<איריס בז'רנו: אני מבקשת לבדוק את הכל ולחזור אלייך.
שלי יחימוביץ': לישיבה הבאה אני מבקשת לבוא עם תשובות ברורות כי יכול להיות שהבקשה שלכם לעוד תקנים לא רלבנטית נוכח מה ששמענו כאן.
שלי יחימוביץ': אנחנו לא רוצים להגיד "תקנים, תקנים" אם לא באמת צריך.
שלי יחימוביץ': עו"ד יפעל סולל מ"כן לזקן" בבקשה בקצרה.
<יפעת סולל: לפני שנה כמעט, ב-9 במרס התקבל פסק הדין של בית המשפט העליון בעתירה שניהלנו במשך שלוש שנים בנושא הפסקת האפליה של ניצולי השואה שעלו לישראל אחרי 1953 וכבוד השופט דאז רובינשטיין כתב בפסק הדין חצי משפט: "איננו יכולים לומר ולא יהא זה הוגן לומר כי שר האוצר רחמן על ניצולי השואה פחות מבית המשפט.
<יפעת סולל: נאמר רק כי גם אם במישור המשפטי כפי שתואר ידינו קצרה להוסיף על שנעשה, נהיה גם אנו - - - שרידים כדי שעניינם לא ירד מעל הפרק" והמשיך וביקש שפסק הדין יובא גם לעיונו של שר האוצר וכן יו"ר הכנסת וראש הממשלה".
שלי יחימוביץ': סליחה, זו לא הישיבה הזאת.
שלי יחימוביץ': את מתלבלבת.
שלי יחימוביץ': אני יכולה לשאת עכשיו נאום על הוריי וסביי וסבותיי וכל מחויבותנו העמוקה מאוד לניצולי השואה.
<יפעת סולל: לא, זה לא עניין של מחויבותנו לניצולי השואה.
שלי יחימוביץ': אז בבקשה, אם יש דברים קונקרטיים בואי תעלי אותם.
<יפעת סולל: קונקרטיים.
<יפעת סולל: אני חושבת שכשמדברים על תכלול ועל הסתכלות על כלל ניצולי השואה ועל איך נותנים מענה לניצולי השואה, בית המשפט חייב את ממשלת ישראל להתייחס לעובדה שיש בקרבנו עשרות אלפי ניצולי שואה שמופלים ומופלים אך ורק בשל שנת עלייתם וממשלת ישראל מסרבת להתייחס לעניין הזה וממשיכה להפלות עשרות אלפי ניצולי שואה.
<יפעת סולל: אני חושבת שאי אפשר לעבור בישיבה כזאת בלי להגיד את זה, אי אפשר לדבר על מתן מענה בתחום הרווחה בלי להגיד שבעצם יש פה אפלייה שיטתית בלתי נסבלת שצריך להביא לסופה, וכל עוד אנחנו לא ניתן מענה ולא נפסיק את האפליה הזאת, אז סליחה, כל הסיפור הזה הוא פלסתר והוא לא מענה.
שלי יחימוביץ': תודה עורכת הדין יפעת סולל.
שלי יחימוביץ': מישהו רוצה להשיב לה?
יצחק כהן: אני חייב לציין שאין שום אפלייה לניצולי שואה במעגל הראשון בין אם עלו לפני 1953, ובין אם עלו אחרי 1953.
יצחק כהן: אין שום אפלייה.
יצחק כהן: ניצולי שואה יוצאי גטאות ומחנות, אין שום אפלייה, הם מקבלים אותם זכויות.
יצחק כהן: תצייני את העובדה הזאת, זה חשוב מאוד.
<יפעת סולל: יש אפלייה של 80,000 ניצולי שואה שלו היו עולים אחרי 1953 היו זכאים לקבל את מלוא הזכויות והם היום מקבלים בסך הכל 3,900 שקל לשנה.
יצחק כהן: אני אשמע אותך גם אם לא תצעקי.
שלי יחימוביץ': כן, זה מיותר לגמרי.
יצחק כהן: גם אם לא תצעקי.
יצחק כהן: ניצולי שואה במעגל הראשון יוצאי מחנות וגטאות, בין אם עלו לפני 1953, ובין אם עלו אחרי 1953.
יצחק כהן: הם מקבלים את אותם הדברים.
שלי יחימוביץ': אברהם רות מהעמותה הפרלמנטרית לפעילות לזכר השואה בבקשה.
שלי יחימוביץ': ביקשת לדבר ספציפית על טיפולי השיניים.
<אברהם רות: אני דווקא ברשותך, אני לא רוצה כרגע להעלות את נושא השיניים, יעשה את זה ידידי - - -
שלי יחימוביץ': אתה ביקשת לדבר ואמרת שאתה רוצה לדבר על שיקום דנטלי.
<אברהם רות: אז יש פה אי הבנה, אני רוצה להתייחס לנושאים שדיברו פה.
שלי יחימוביץ': אין אי הבנה, זה מה שאתה ביקשת לדבר עליו.
<אברהם רות: לא, את טועה.
<אברהם רות: אני לא רשמתי טיפול שיניים.
שלי יחימוביץ': מישהו ביקש פה לדבר על שיקום דנטלי?
שלי יחימוביץ': אז רגע, אני אתן לך לדבר.
שלי יחימוביץ': בואו בקצרה כל אחד מכם.
שלי יחימוביץ': תתחיל אתה.
<אברהם רות: אני מאוד מעריך את מה שהוועדה הזאת עושה שהיא למעשה מטפלת בכל הרגולטורים וכל הסידורים לניצולי שואה, למרות שקשה מאוד אם אני מסתכל פה מסביב, לא נשאר בעצם אף אחד מהדור שלי שמסוגל לדבר בשם ניצולי השואה מהמעגל הראשון בגילאים שלי.
<אברהם רות: אני מבקש להתייחס בשלוש נקודות קצרות.
<אברהם רות: 1.
<אברהם רות: אני מאוד מאוכזב ממבקר המדינה.
<אברהם רות: מבקר המדינה הבטיח לפני שנה שכל שלושה חודשים יעשה מעקב ויעקוב אחרי אותם הנושאים שלא באו לידי טיפול.
<אברהם רות: אני רוצה לקרוא רק שלושה נושאים.
<אברהם רות: אחד הנושאים שהוא לא בטיפול בכלל זה נושא הרכוש והאמנות השדודה בחוץ לארץ שזה כלל לא בא לידי טיפול.
<אברהם רות: יש פה בארץ ארגון בשם הילה שהוא שליש ממשלתי וחל תחת טיפול מבקר המדינה.
<אברהם רות: נושא שני- אני מבקש גם שיוגדר איזה שהוא נושא של המבקר, מדיניות הזכרון והחינוך, יש שם מהפכים שלמים, יש הרבה בעיות בנושאים האלה ויש גם הרבה דיבורים ואני חושב שצריך פעם אחת לבדוק מה עושה משרד החינוך, מה קורה בכל הנושא הזה, מה עושים עם הנסיעות לחו"ל, מה קורה עם הזכרון.
<אברהם רות: אנחנו רואים את ההתנגשות עם ממשלת פולניה, אין לנו מדיניות, לא חינוך - - -
שלי יחימוביץ': זה לא קשור לישיבה הזאת.
שלי יחימוביץ': בבקשה תמשיך.
<אברהם רות: לא, אני ביקשתי - - -
שלי יחימוביץ': אני מבקשת לשמור על המסגרת הזאת של ישיבה קונקרטית.
שלי יחימוביץ': דבר שלישי?
<אברהם רות: רק רציתי לומר לגבי הנושאים כי יש עוד נושא נוסף שכרגע זה הנושא של הצלב האדום, אני לא אדבר על זה עכשיו אבל גם נושא של הצלב האדום זה נושא חמור שלא בא לידי טיפול.
<אברהם רות: זה כבר אחרי המלחמה ואני מבין, יכול להיות שזה לא בוועדה הזאת, אני לא יודע באיזו ועדה זה כן, אני רק מבקש שהוועדה הזאת מתוך דאגה אמתית לצרכים של הניצולים לא - - - את נושא המדיניות שזה בעיקר תפקיד הכנסת.
<אברהם רות: תודה.
שלי יחימוביץ': יוחנן רון בבקשה.
<יוחנן רון: ראשית אני רוצה לברך את סגן השר כהן על המינוי ועל הטיפול השוטף שלו בנושא.
<יוחנן רון: ואם מברכים כבר אז גם המשרד לשוויון חברתי בשנים האחרונות עושה מאמץ ואני שמח לשמוע על השינוי.
שלי יחימוביץ': יוחנן בבקשה בוא נדלג על שלב הברכות.
<יוחנן רון: גמרתי.
<יוחנן רון: אני מדבר בשמם של שורדי השואה.
<יוחנן רון: יש כאלה כ-70,000.
<יוחנן רון: רובם היו ילדים בזמן השואה ואני העליתי את הנושא בצורה כזאת גם בפעם שעברה.
<יוחנן רון: רובם סבלו ממערכות קשות של תת זונה, רובם המוחלט יש להם בעיות של שלד ובעיקר בעיות של לסתות, הם מאבדים שיניים.
<יוחנן רון: וגם כתבתי בפנייתי "לא יכלו לאכול בצעירותם, תאפשרו להם לפחות לאכול בזקנתם" אנשים לא יכולים לנגוס.
<יוחנן רון: הטיפול בשיניים זה דבר מאוד יקר ואני לא מדבר כרגע על לוקסוס.
<יוחנן רון: המערכות האלה של שיקום הפה עולות סדר גודל שבין 30,000-80,000 שקל.
<יוחנן רון: המינימום הוא 30,000 שקל.
<יוחנן רון: מבין השורדים ישנם רבים שאינם יכולים להרשות לעצמם ומסדרים לעצמם פרוטזות זמניות שלא מאפשרות להם ללעוס, שלא מאפשרות להם ליהנות מהמזון.
<יוחנן רון: עפרה והמשרד שלה עושים כמיטב יכולתם במסגרת החוק והמקסימום שהם מעניקים, והייתה לי שיחה ארוכה עם עפרה על הנושא הזה, זה סדר גודל של 5,000 שקל למקרים קיצוניים שהוכיחו שאחות אחותו אכן גרמה לזה.
שלי יחימוביץ': בוא נתכנס וסגן השר יענה לך.
<יוחנן רון: בסדר.
<יוחנן רון: הנושא הזה או הנושא שבו המדינה הולכת, הדרך שבה המדינה הולכת לטפל בנושא שיניים אינה פותרת את הבעיה כי אנחנו מדברים כרגע על שיקום.
<יוחנן רון: תן לאיש את האפשרות לאכול לעת זקנתו.
<יוחנן רון: זו הטענה.
שלי יחימוביץ': אני חייבת להוסיף, אמרתי שאני לא אדבר בנימה אישית אבל יש בעיות ייחודיות שמאפיינות סוג מסוים של ניצולי שואה.
שלי יחימוביץ': אמא שלי למשל הוחבאה במשך שנים מאחורי ארון, היא מולטה מהגטו בידי הוריה שנספו, ויש בעיות ספציפיות לילד שהוחזק בתנאים כאלה, בעיות גדילה, בעיות שיניים ממש בעיות אופייניות.
<יוחנן רון: אני ילד כזה, ואברהם ילד כזה וקולט ילדה כזאת ומרים ילדה כזאת.
<יוחנן רון: אלה היחידים שנשארו פה.
שלי יחימוביץ': ואכן יש בעיות אופייניות לקבוצה הזאת.
שלי יחימוביץ': בבקשה סגן השר.
יצחק כהן: במסגרת התכנית הסיעוד הלאומי שר האוצר משה כחלון יחד עם שר הבריאות יעקב ליצמן, הוחלט להקציב 400 מיליון שקל לנושא של טיפול שיניים לכל קשישי ישראל מגיל 75 צפונה, זה כולל שיקום, זה כולל שתלים, זה כולל תותבות.
יצחק כהן: זה יתחיל לקראת ספטמבר 2018 כי עכשיו עובדים מול קופות החולים עם כל ההסכמים והדיונים כרגע.
יצחק כהן: אבל 400 מיליון שקל הוקדשו לצורך העניין הזה.
יצחק כהן: אני חושב שזה עונה תשובה לכולם.
יצחק כהן: כל קשיש מעל 75, בהגדרה, אם הוא ניצול שואה בוודאי הוא נכנס לתוך התכנית הזאת.
<יוחנן רון: חבר הכנסת כהן, יש לי המון כבוד לכל הקשישים אבל בכל זאת אני מבקש שתינתן העדפה לשורדי השואה.
שלי יחימוביץ': אבל אם זה פותר את הבעיות לכל הקשישים למה זה מפריע לך?
<יוחנן רון: זה לא מפריע לי.
<יוחנן רון: אבל אני יודע מה זה נושא של לעמוד בתור ולחכות שיגיעו אליך.
יצחק כהן: לא, זה דרך קופות החולים, לא יעמדו בתור, יקבלו טיפול.
יצחק כהן: וזו בשורה.
<יוחנן רון: הכוונה שלי לא פיזית לעמוד בתור.
שלי יחימוביץ': אני מבטיחה לך שאנחנו נעקוב אחרי הדברים האלה של סגן השר.
שלי יחימוביץ': כמו שאני - - - ונראה איך זה אכן מתיישם.
יצחק כהן: זו אכן בשורה, גבירתי.
שלי יחימוביץ': יש לנו זמן לעוד דובר אחד.
שלי יחימוביץ': פרופסור יצחק כרם.
שלי יחימוביץ': ביקשת לדבר על ניצולי שואה מספרד והמזרח שאתה אומר שהם לא מטופלים כיאות.
<יצחק כרם: אני עוסק בזה הרבה זמן וגם בתוך הכנסת יש הרבה התנגדות לכל הנושא והיחס לפעמים הוא מאוד מכוער.
<יצחק כרם: תכלס, יהודי עירק ב-16 מקומות, 120,000 אנשים היו באיומים וקורבנות של אלימות וכולי, ב-1941.
<יצחק כרם: בגלל שאין מענה בממשלה ובוועידת התביעות, יש את התביעות הקבוצתיות המשפטיות, זה נושא רציני, זה גורם להרבה הרבה איבה.
שלי יחימוביץ': על מי אתה מדבר?
<יצחק כרם: קודם יהודי עירק.
<יצחק כרם: יהודי עירק קורבנות הפרהוד.
<יצחק כרם: מה שקרה ביומיים, זה לא היה יומיים ב-1941, זה תוך חודשיים, 16 קהילות, זה השפיע על 120,000 יהודי עירק.
<יצחק כרם: הם לא מוכרים לא על ידי ועידת התביעות ולא על ידי מדינת ישראל.
<יצחק כרם: הם חלק, קצת, בתוך ההוראה המינהלית של האוצר.
<יצחק כרם: אבל זה לא - - -
שלי יחימוביץ': מה לגבי ניצולי שואה יוצאי צפון אפריקה, שגם הם - - -
<יצחק כרם: זה דבר שני, אבל מה שאני מציע, צריך להיות חוק כי אחרת זה לא הגיוני.
<יצחק כרם: אני מדבר תכליתית.
<יצחק כרם: זו שיטה מאוד מופרדת.
<יצחק כרם: אין שוויון בין הניצולים.
<יצחק כרם: אז אלו שאחרי 1953, זו קטגוריה אחרת.
<יצחק כרם: אלה שהנושא נודע הרבה אחרי זה ולא מוכרים, אחר כך הם יקבלו רק פירורים.
<יצחק כרם: יהודי מרוקו הם הקבוצה הכי גדולה, בערך 100,000 אנשים, 50,000 איבדו את הבתים שלהם במרוקו והיו פרעות בשני מקומות והם היו תחת המשטר הוישי הפשיסטי שבצרפת אלה מקבלים פיצויים אבל ועידת התביעות הכירו בהם רק לתשלום חד שנתי.
<יצחק כרם: זה צריך להיות נושא מסודר, זה חשוב מאוד לאנשים, לרוב אזרחי מדינת ישראל וזה מאוד חשוב אחר כך להנצחת השואה.
<יצחק כרם: אם מכירים בזה, באמת רוב החברה תרגיש שייכות לשואה.
שלי יחימוביץ': אתה רוצה להשיב לדבר הזה?
שלי יחימוביץ': אנחנו גם יודעים על יוצאי צפון אפריקה שישבו במחנות ריכוז.
שלי יחימוביץ': זה דבר שלא עסקו בו, הוא לא היה באתוס של מדינת ישראל.
<יצחק כרם: צריך להתחיל.
שלי יחימוביץ': סליחה, אתה סיימת.
שלי יחימוביץ': אדוני.
יצחק כהן: שר האוצר בהחלטה מינהלית החליט לכלול גם את יוצאי עירק נפגעי הפהרוד, אלג'יר, מרוקו, תוניס, לוב.
יצחק כהן: הם כבר טופלו וכבר נמצאים במערכת של עופרה ומטופלים.
<יצחק כרם: אבל זה לא מספיק, זה סמלי.
<יצחק כרם: זה לא הרוב אפילו.
<יצחק כרם: באמת.
שלי יחימוביץ': אנחנו נעקוב אחרי זה.
שלי יחימוביץ': עוד דוברת אחת, דנה אברהם, מנכ"לית הקרן לרווחה לנפגעי שואה בבקשה בקצרה.
<דנה אברהם: אנחנו למעשה נדרשנו בדו"ח מבקר המדינה לבחון את שיתוף הפעולה של שלושת הגופים שעוסקים בתוספת תשע שעות הסיעוד, הרשות לניצולי שואה, ביטוח לאומי והקרן לרווחה וכמובן בנינו ביחד עם משרד ראש הממשלה תהליך מבוקר, מנוהל, יעיל יותר ומקצועי יותר ובוודאי פרואקטיבי יותר.
<דנה אברהם: גם לפני כן ע שינו מהלך אבל אין ספק שבמאי 2015 – מאז שהתכנסנו – בנינו תהליך הרבה הרבה יותר יעיל ופרואקטיבי, במסגרתו הקרן פונה כל חודש לאוכלוסיית הפוטנציאליים לתשע שעות סיעוד, אנחנו רתמנו לטובת העניין את כל ספקי הסיעוד שאיתם אנחנו עובדים על מנת באמת לייצר, החל מרצפת הייצור לגעת באותם ניצולים כמה שיותר מהר וכמה שיותר - - -
שלי יחימוביץ': מה זה רצפת הייצור בהקשר הזה, לא הבנתי?
שלי יחימוביץ': רצפת הייצור זה מעולמות אחרים בכלל.
שלי יחימוביץ': חס וחלילה וחס.
<דנה אברהם: להגיע כמה שיותר מהר ליותר ניצולים באמצעות הנציגים של ספקי הסיעוד וכמובן מכתבים אישיים שאנחנו שולחים לניצולי השואה, וכמובן מוקד הקרן והמחלקות המקצועיות שהתמקצעו כמובן בקרן לטובת העניין.
<דנה אברהם: ב-2017 טיפלנו ב-14,200 בקשות חדשות, מתוכן אושרו 13,200 ניצולי שואה, חלק גדול מהם כמובן בזכות תהליך מיצוי זכויות פרואקטיבי, מהיר, יעיל, סבלני.
<יעל אגמון: צריך להגיד בהמשך דבר אחד.
<יעל אגמון: שבדיון בוועדת השרים שהתקיים בשבוע שעבר שרת משרד המשפטים הודיעה על סיום עבודה על תיקון לצו והוא נחתם.
<קריאה: בנוגע לביטוח - - -
שלי יחימוביץ': סליחה, לא.
שלי יחימוביץ': אנחנו סיימנו עם הדוברים.
שלי יחימוביץ': אנחנו נקיים עוד הרבה ישיבות.
שלי יחימוביץ': אדוני סגן השר ואודי פרוור, יש עוד משהו שאתם רוצים להתייחס אליו?
יצחק כהן: אנחנו יצאנו לדרך, אנחנו מרכזים את כל החומרים.
יצחק כהן: אנחנו בקרוב מאוד נדווח לך על התקדמות הפרויקט.
יצחק כהן: המטרה היא לעבוד מהר ומהר מאוד.
יצחק כהן: בזמן קצר.
שלי יחימוביץ': אני חייבת לומר שכל פעם שאני שומעת כאן לשון עתיד, "נעשה ככה ונעשה ככה", אני אמנם שמחה אבל אנחנו בזמן שאין דבר יותר בהול מזה.
יצחק כהן: אנחנו עשינו ועושים - - -
שלי יחימוביץ': אנחנו פועלים מתוך מצב שהוא לא טוב, שיש קבוצה מאוד גדולה של ניצולי שואה שלא מיצו עדיין את זכויותיהם.
שלי יחימוביץ': אנחנו פועלים מתוך מצב שהגופים השונים שעושים כל אחד לעצמו, חלקם עבודת קודש ממש, לא מדברים אחד עם השני אבל אין ספק שאפילו מאז הישיבה הקודמת ועד עכשיו, בחמישה השבועות האלה, קרו כבר כמה וכמה דברים טובים ואני מברכת עליהם.
שלי יחימוביץ': גם פרטים קטנים כמו העובדה שזכאים יקבלו תשע שעות סיעוד נוספות בלי הגשת בקשה, שמענו פתרון לדבר הזה.
<קריאה: יש בעיה עם זה.
שלי יחימוביץ': זה מאוד מקל.
שלי יחימוביץ': שמענו על כך שהוחל הטיפול בהשוואת קצבאות חירשים, שמענו מהמשרד לשוויון חברתי על סיוע לגופים והקלה בהגשת בקשות לתמיכות.
שלי יחימוביץ': בוודאי על תוספת בבסיס התקציב של 200-300 תקנים לעובדים סוציאליים ברשויות המקומיות וגם בשורה מאוד טובה והיא שאתה, אדוני סגן השר איציק כהן, אתה האיש שמתכלל מעכשיו, מהחודש הזה את עבודת הגופים השונים.
שלי יחימוביץ': אני מאחלת לך ולכולנו שתצליח מאוד במעשה ידיך ומבקשת ממך גם בקשה אישית שתשקיע בזה חלקים גדולים מאוד מזמנך, אני יודעת שאתה אדם עסוק אבל אנחנו מדברים כאן על סיטואציה מחרידה שבה אנשים שעכשיו אנחנו מכונסים לטובתם פשוט מתים גם ברגע זה וזמננו אוזל.
שלי יחימוביץ': אין לנו כאן את הפריבילגיה של להקים ועדות ולחכות, ולנהל תהליכים.
שלי יחימוביץ': אנחנו צריכים לפעול בצורה בהולה.
שלי יחימוביץ': כאמור אנחנו נלווה את עבודת הוועדה, נברך אתכם על כל התקדמות ואנחנו נקבע ישיבה קרובה בזמן הקרוב, כולכם תקבלו הודעה על כך.
שלי יחימוביץ': אנחנו פותחים ישיבת ועדה לענייני ביקורת המדינה בנושא גירוש אזרחי סודן ואריתריאה שעומד בפתח.
שלי יחימוביץ': אנחנו רוצים לבדוק איפה הדברים עומדים, מה מצבם של מי שנמצאים בישראל, מה מצבם של מי שנמצאים כבר שם, האם יש שינויים משמעותיים במדיניות הממשלה נוכח הדברים החדשים שהתגלו וצפו בחודשים האחרונים.
שלי יחימוביץ': הישיבה הזאת, אני מתנצלת, מתחילה בעיכוב מהסיבה שעיכבו בפתח מתחם הכנסת כמה מבקשי מקלט שהוזמנו, היו רשומים, היו מצויידים בויזות אבל העניין הזה טופל וסודר והם בדרך לכאן, לכן העיכוב ואני מתנצלת עליו.
שלי יחימוביץ': אני עוד אוסיף שוועדת המשנה לענייני ביטחון של הוועדה לענייני ביקורת המדינה התכנסה ותתכנס כדי לדון בעניין הזה כיוון שיש נושאים שמוגדרים כחסויים ולא יכלנו לדון עליהם כאן במליאה הפתוחה והמשודרת.
שלי יחימוביץ': מה שנחשף שם ייחשפו בפנינו גם המל"ל, גם משרד החוץ ועוד גורמים נוספים.
שלי יחימוביץ': מן הסתם אנחנו לא יכולים לומר כאן אבל אני מבטיחה שבמקביל לדיוני הישיבה הזאת ימשיכו להתקיים גם דיוני הוועדה החסויה ואנחנו מתכוונים לעקוב אחרי הסיפור הקשה הזה וללוות אותו בכל מהלך ולראות שהדברים אכן מתנהלים כראוי, מבחינתי, מבחינה מוסרית, מבחינת אחרים, לפחות מבחינה מנהלית גם אם חולקים עליי מוסרית.
שלי יחימוביץ': אין לנו הרבה זמן לישיבה הזאת, אני מבקשת מהדוברים לדבר בקצרה ככל האפשר.
שלי יחימוביץ': אנחנו קודם נשמע כמה משפטים מיובל חיו, המשנה למנכ"ל ומנהל חטיבה לביקורת משרדי הממשלה ומוסדות השלטון ואחר כך ניתן את רשות הדיבור לבכירה שיושבת כאן, סגנית שר החוץ ציפי חוטבלי.
<יובל חיו: כמו שאמרת גברתי יושבת הראש, אנחנו בחמש שנים האחרונות עוסקים בנושא הזה.
<יובל חיו: פתחנו בחוות דעת בשנת 2013 בנושא של קטינים חסרי מעמד.
<יובל חיו: בשנת 2014 פרסמנו את הדוח בנושא זרים שאינם בני הרחקה וכפי שציינת בשנה האחרונה שבנו לעסוק בנושא תוך קיום שתי בדיקות: האחת דוח מעקב על הדוח מ-2014 בנוגע לטיפול רשויות המדינה בסוגיית הזרים והשנייה בנושא הטיפול במבקשי מקלט מדיני בישראל ועניינו טיפול המדינה ב-50,000 בקשות למקלט מדיני שהוגשו בישראל משנת 2009 ועד שנת 2017 ובכללם כ-15,000 בקשות של זרים שאינם בני הרחקה.
<יובל חיו: שני הדוחות הללו הונחו על שולחן ראש הממשלה ויושבת ראש הוועדה בימים האחרונים, ביום חמישי האחרון, ב-15 בפברואר, ועל שולחנה של יושבת ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה ביום ראשון האחרון.
<יובל חיו: הדוחות האלה מצויים כרגע תחת אמברגו על פי הוראת חוק מבקר המדינה והם יפורסמו לציבור לקראת אמצע חודש מאי 2018.
שלי יחימוביץ': טוב, אנחנו כמובן נכנס עוד ישיבה בעקבות הדוח הזה אבל עד אז יהיו לנו עוד - - - סגנית השר, חברת הכנסת ציפי חוטבלי, בבקשה.
ציפי חוטובלי: גברתי יושבת הראש, אני רוצה לומר לך שבעיניי זה אחד הדיונים הכי חשובים שהוועדה שלך יכולה לקיים בגלל השיח הציבורי הכל כך סוער בנושא הזה.
ציפי חוטובלי: אני רוצה קודם כל להתחיל מנקודת המוצא של הדיון.
ציפי חוטובלי: הדיון הזה עוסק בהרחקת מהגרי עבודה שהגיעו למדינת ישראל החל משנת 2008, אותה תופעת הסתננות למדינת ישראל מאריתריאה וסודן שנבלמה על ידי החלטת ממשלת נתניהו בהקמת גדר.
ציפי חוטובלי: למעשה כל מדינה ריבונית רשאית להרחיק מהגרי עבודה בלתי חוקיים שמגיעים לשעריה.
ציפי חוטובלי: לטובת הדיון המוסרי אני רוצה שנתחיל במשפט הבא: מאחר ומדינת ישראל חתומה על אמנת הפליטים כל מי שהוא מבקש מקלט רשאי להגיש את הבקשה הזאת.
ציפי חוטובלי: יש כאן נציגים של רשות האוכלוסין הם יעברו איתכם בדיוק על הפרוצדורה.
ציפי חוטובלי: אין כאן סוגייה של פליטים שמדינת ישראל לא נותנת להם מענה.
ציפי חוטובלי: אנחנו עוסקים בדיון הזה במהגרי עבודה בלתי חוקיים.
ציפי חוטובלי: ואת אמרת משהו על זה שזה סיפור נורא קשה, כן יש סיפור נורא קשה של תושבי דרום תל אביב - - - דרום תל אביב.
ציפי חוטובלי: את יודעת בדיוק כמה סבל עוברים אזרחי מדינת ישראל סביב התופעה הזאת של אלימות, חיים תחת טרור מהגרים.
ציפי חוטובלי: ואני חושבת שאחריות של ממשלה היא קודם כל לאזרחיה ותושביה החוקיים וזאת החלטה מהחשובות שקיבלה ממשלת ישראל לפעול כמו כל מדינה ריבונית ואני רוצה כאן לתת דוגמאות.
ציפי חוטובלי: ארצות הברית, הדמוקרטיה החשובה ביותר בעולם והגדולה ביותר בעולם עשתה את זה גם תחת ממשל אובמה והיום מתנהל על זה דיון ציבורי גדול תחת ממשל טראמפ.
ציפי חוטובלי: אבל במהות בוודאי שארצות הברית מרחיקה מהגרי עבודה בלתי חוקיים, אוסטרליה מרחיקה למדינות שלישיות, והאיחוד האירופי גם ערך הסכמים של הרחקה לכל אותם אנשים הוא רק קורא להם בשם נורא יפה, relocation.
ציפי חוטובלי: אבל מדינת ישראל עושה מה שכל מדינה דמוקרטית עושה, זה חלק מהריבונות של כל מדינה וכאן ניכנס גם לפסיקת בג"ץ.
ציפי חוטובלי: בית המשפט העליון הישראלי אישרר את הרעיון של הרחקה למדינות שלישיות, בית המשפט העליון הישראלי נתן קריטריונים שמדינת ישראל עומדת בהם, נעשית בקרה כל הזמן, אני רק רוצה לציין שההסכמים האלה נערכו על ידי המל"ל, ונעשית בקרה כל הזמן על ידי שליח מיוחד של ראש ממשלת ישראל והמל"ל ורשות האוכלוסין סביב אותה אוכלוסייה.
ציפי חוטובלי: ואני ממש מבקשת, אם מתנהל כאן דיון מוסרי שיתנהל באופן אמיתי על מהגרי עבודה ולא על פליטים.
ציפי חוטובלי: האנשים שמדינת ישראל עומדת להרחיק בגל הקרוב הם מהגרי עבודה באופן מובהק וברור ואין שום שאלה לגביהם.
ציפי חוטובלי: כל מי שרוצה להגיש בקשה מוזמן לעשות את זה, בוא נדבר על הנתונים:
ציפי חוטובלי: רק 15,000 מבין אותם לעשות - - -
דב חנין: מוזמן לעשות את זה?
ציפי חוטובלי: כן, מוזמן לעשות את זה.
ציפי חוטובלי: רשות האוכלוסין - - -
שלי יחימוביץ': חבר הכנסת חנין, זמננו קצר, אני יודעת שהדברים חורים לך, גם אני לחלוטין לא מסכימה עם סגנית השר חוטובלי מכל זווית שהיא, גם אידיאולוגית וגם מעשית, אבל אנחנו הזמנו אותה.
ציפי חוטובלי: עם הרוח שמפעמת בשיח הציבורי חושבת רק על אותם מהגרים בלתי חוקיים ולא חושבת על תושבי מדינת ישראל שאליהם אנחנו מחוייבים בראש ובראשונה.
שלי יחימוביץ': שאלה לי אלייך, מעבר לתפיסת עולמך שהובאה כאן, מבחינה פרקטית - - -
ציפי חוטובלי: אני מייצגת כאן את הממשלה.
שלי יחימוביץ': כן, אבל אני שואלת פרקטית, כשאנחנו מסתכלים על הנסיבות שבהן הדבר הזה מתבצע את לנוכח מה שאת יודעת ואת כבר יודעת חלק גדול מאוד מהדברים, חלק מהדברים מאוד הוצפו בצורה מאוד ברורה בוועדת המשנה.
שלי יחימוביץ': האם ישראל עומדת בקריטריונים שקבע בג"ץ?
שלי יחימוביץ': האם עכשיו אם תוגש עתירה לבג"ץ נוכח המידע החדש שנחשף האם הממשלה תוכל לעמוד בפני בג"ץ?
שלי יחימוביץ': האם את שלמה עם האופן שבו הדברים מיושמים?
שלי יחימוביץ': עכשיו אני מדברת פרקטית לחלוטין.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לדבר על דרישות בג"ץ.
ציפי חוטובלי: בג"ץ קבע שישה כללים, שישה - - - ואני רוצה להגיד מה הם אותם קריטריונים ואיך אנחנו בעצם דואגים לכך שכל הקריטריונים יתקיימו.
ציפי חוטובלי: הסוגייה הראשונה היא שלא מתנהלת במדינות כאלה מלחמה וכמובן שמדובר במדינות שיש להן יציבות שלטונית.
ציפי חוטובלי: נמצא בדיון הזה מטעם משרד החוץ סמנכ"ל אפריקה יורם אלרון הוא יכול בעצם לתת את כל העבודה המאוד רצינית שנעשתה במשרד החוץ בנושא הזה והובאה בפני בג"ץ.
ציפי חוטובלי: מדובר במדינות מאוד בטוחות, אתם יודעים שבגלל החיסיון אני לא יכולה לנקוב בשמותיהן של המדינות אבל מדובר במדינות בטוחות שבהן מתקיים משטר שאפשר לנהל בו חיים ברמת חיים גבוהה.
ציפי חוטובלי: אני רוצה להזכיר, 3500$, זה סל הקליטה שאותם אנשים מקבלים כאשר השכר הממוצע באותן מדינות הוא 200$ לחודש.
ציפי חוטובלי: מדובר בהון גדול שניתן לעשות איתו כמעט ככל העולה על דעתנו - - -
שלי יחימוביץ': האם נוכל לעמוד בתנאי בג"ץ אם תהיה עתירה?
ציפי חוטובלי: כן, כן, חד משמעית.
ציפי חוטובלי: אני יכולה להגיד לך את זה ואנחנו עובדים - - -
שלי יחימוביץ': טוב, בואי נעצור כאן, אנחנו נמשיך בדיון.
שלי יחימוביץ': אני אפקיע את זכותי כיו"ר ועדה ואני אציג כאן עמדה חלופית.
שלי יחימוביץ': אין לנו אפשרות בכלל לדעת האם אנחנו מגרשים מהגרי עבודה או מבקשי מקלט כיוון שמעולם לא נעשה ניסיון אמיתי לוודא באמת מי הוא מבקש מקלט - - -
ציפי חוטובלי: - - - השוהה בישראל מ-2008 והם לא ניצלו את הזכות הבסיסית ביותר להגיש את הבקשות האלה - - - סילוף העובדות - - -
שלי יחימוביץ': אנחנו תיכף נסביר מה קרה כאן בפועל.
שלי יחימוביץ': על כל פנים, אנחנו גם מגרשים אותם במידה רבה אל הלא נודע.
שלי יחימוביץ': מסלול הפליטות של מי שעד עכשיו עזב לכאורה ברצונו, אני לא רואה בחירה מרצון בין לשבת במתקן כליאה לבין לעלות על מטוס ולעזוב את ישראל, מי שעזבו עד עכשיו, לכאורה ברצון, מתי מעט נשארו באוגנדה וברואנדה ואת זה אני לא אומרת על סמך מידע שנחשף בוועדת המשנה אלא על סמך מידע - - - מסלול הפליטות שלהם הוא לדרום סודן, סודן, לוב, אחר כך סירות רעועות שבהן הם מסכנים את חייהם.