GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלי יחימוביץ': אמרת את עמדתך, אני אמרתי את עמדתי כי חשוב לי שזאת לא תהיה - - - כיוון שאני יו"ר הוועדה אני מרשה לעצמי לומר את השקפת עולמי, שאני חושבת שצעדים של סולידריות מצד ציבור עובדים עם חבריהם הם דבר שהוא בסיסי והכרחי ביותר.
שלי יחימוביץ': כמובן שהיינו מעדיפים שלא תהיה אלימות בכלל ולא יצטרכו צעדים ארגוניים.
<זאב גולדבלט: אמת.
שלי יחימוביץ': עמדתי בענין העסקה קבלנית של מורים ידועה ואני לא אחזור כאן על השקפת עולמי המוסרית והממלכתית בעניין הזה.
שלי יחימוביץ': אני דורשת ממשרד החינוך להשלים את איסוף הנתונים ואני מבקשת לא להיות עיוורים באיסוף הנתונים.
שלי יחימוביץ': משה, אני אתן גם לך לדבר, שכחתי.
שלי יחימוביץ': כשאתם מדברים על איסוף נתונים אני מבקשת לא להעלים עין מנתונים מסוימים, ולדווח על כלל הממצאים שלכם.
<אלון שרון: אנחנו לא מעלימים עין, חברת הכנסת.
<אלון שרון: אנחנו עושים הבחנה אבל אנחנו לא מעלימים עין.
שלי יחימוביץ': גם כשאתם עושים הבחנה, אני מבקשת שתעבירו למבקר המדינה את כל הממצאים, כולל ההבחנות שלכם.
שלי יחימוביץ': תכתבו: אלה רק עובדי כתף אל כתף, אבל הם לא מלמדים מקצועות ליבה, אלה מלמדים מקצועות ליבה, אבל הם לא כתף אל כתף, אלה גם וגם וגם, אלה "קרן קרב" ואנחנו לא מחשיבים אותם מורים, אבל אני מבקשת שתעבירו את הנתונים.
שלי יחימוביץ': כלומר, כשאתם בודקים את הנתונים, אל תעשו את הסלקציה – השרירותית הזאת בעיניי – שעשיתם, כי כך אנחנו שוב נישאר עם נתונים חסרים.
שלי יחימוביץ': דוח המבקר הבא שיהיה בעניין או המעקב אחרי הדוח הזה, אני רוצה שהוא יהיה על בסיס נתונים, תנו לנו את הנתונים, אחר כך ניכנס לקוצו של יו"ד.
שלי יחימוביץ': דבר נוסף, אני מבקשת תשובה עד יום שלישי בשבוע הבא, לגבי המכרז הספציפי של "קרן קרב".
שלי יחימוביץ': האם אתם מתכוונים להוסיף למכרז תנאי שהמורים שמועסקים יועסקו גם בהמשך, על פי הפסיקה, מבחינתי שיהיה כתוב שם, לרבות ההפניה, ה-reference, לפסיקה עצמה.
שלי יחימוביץ': דבר נוסף, האם הפסיקה הזאת להערתכם חלה גם על המכרז שכבר יצא לדרך בנושא המורים של היל"ה?
שלי יחימוביץ': דבר נוסף, סוגיה עקרונית, לפני שאנחנו נכנסים אליה בניסיון חקיקה, האם אפשר לפטור ממכרז במקרים שבהם ההתנהלות של הארגון ושל הזוכה במכרז מתנהלת כהלכה?
שלי יחימוביץ': אם נמצאים ליקויים מאוד קשים כפי שנמצאו בשעתו במכרזים של משרד הבריאות, למשל, בהפרטת שירותי בריאות התלמיד נמצאו ליקויים מאוד קשים בתפקוד של הזכיינים ואז החליט שר הבריאות להוציא את זה למכרז חדש בעקבות הליקויים, אבל אם לא נמצאו ליקויים ואם הכול מתנהל כהלכה, האם אפשר להאריך את תוקף המכרז בלי לצאת למכרז ובלי הטראומה והזעזוע האלה לאלפי מורים מסורים ומוכשרים?
שלי יחימוביץ': גם אין בזה שום הגיון, זה גם אובדן של חכמה ארגונית וזה לא משתלב עם תכנון לטווח ארוך של גוף רציני כמו משרד החינוך, להחליף מערך שלם במחי מכרז אחד.
שלי יחימוביץ': אז כאן השאלה היא יותר עקרונית, אבל השאלה הספציפית היא לגבי הדברים האחרונים.
שלי יחימוביץ': לגבי יוזמות חקיקה.
שלי יחימוביץ': אנחנו ננסה לגבש משהו ביחד ואני מבקשת את עזרתכם.
שלי יחימוביץ': ננסה לייצר קואליציה, שזו לא תהיה הצעה אופוזיציונית.
שלי יחימוביץ': כן, אורי.
<אורי ליברטי: הערה קצרה, ברשותך.
<אורי ליברטי: יש שירותים, אמנם לצערי מעטים מאוד, שהם לא תחת מכרז.
<אורי ליברטי: הם מופיעים כשורה, בדיוק כמו השורה שלנו, אבל המדינה השכילה לתת הרשאה קבועה לְגוף, במקרה הזה החברה למתנ"סים, כזרוע ביצוע של המדינה.
<אורי ליברטי: יש שורה שנקראת הפעלת מתנ"סים 99 מיליון שקל - - -
<סוניה פרץ: אבל אתה עכשיו מייצג את החברה למתנ"סים - - -
<אורי ליברטי: לא, אני מייצג את עצמי ואני אומר שאני לא רוצה להיות בתיאטרון האבסורד הזה כל ארבע שנים.
<אורי ליברטי: אני רוצה להיות כמו מנהל מתנ"ס שההרשאה - - -
שלי יחימוביץ': אורי, אני חייבת להפסיק אותך, אין לנו זמן.
שלי יחימוביץ': משה, מילה, בבקשה.
<משה אשכנזי: כן, יותר ממילה אולי.
שלי יחימוביץ': לא, לא הרבה יותר ממילה.
<משה אשכנזי: אני חושב שמ-2011, עוד בהיות גדעון סער שר החינוך ולאחריו שי פירון שהבטיח שתוך שנתיים ימגר את התופעה הזאת, הוא מיגר ובנט יעשה אותו דבר, רק עם בתי הספר של החופש, אנחנו נכנסים לזה עוד יותר עמוק.
<משה אשכנזי: מה שקורה, אם אנחנו נסכם, אנחנו לא יכולים לבקש מהחוליות החלשות פה, שהם בעצמם עובדי קבלן, למצוא פתרון.
<משה אשכנזי: אני חושב שיש פה עיוות מבני.
<משה אשכנזי: העיוות המבני הזה, אך ורק על ידי חקיקה וצעדים אופרטיביים והנחיות חד משמעיות למשרדים, למשרד החינוך בעצם, כי חינוך לא עושים, לא על ידי מכרזים, לא על ידי חברות כוח אדם ולא על ידי קבלני משנה, שגוזרים קופונים על חשבון אותם עובדים שחורים של מערכת החינוך.
שלי יחימוביץ': אני נשארת עם הסיכום מול משרד החינוך.
שלי יחימוביץ': תהיו איתנו בקשר, היל"ה ו"קרב".
<לילי בן עמי: תודה רבה, חברת הכנסת.
סעיד אלחרומי: צהריים טובים לכולם.
סעיד אלחרומי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הביקורת.
סעיד אלחרומי: אני מתנצל בשמה של יושבת ראש הוועדה, חברת הכנסת שלי יחימוביץ, שנאלצה לצאת להשתתף בהלווייתו של איש יקר, של משה נגבי.
סעיד אלחרומי: אני חושב שכולנו שמענו והתוודענו ליכולות של משה וכולנו בצער רב קיבלנו את הידיעה.
סעיד אלחרומי: נושא הדיון הוא סקר שהוציא משרד המבקר בעניין התחבורה הציבורית שבעצם היה רק בשפה העברית, בלי התייחסות לשאר השפות או לשאר התושבים דוברי שפות אחרות.
סעיד אלחרומי: היו איתנו גם אנשים, חוץ מאשר חבר הכנסת טלב אבו עראר, שיזם את הדיון, גם אנשים דוברי אמהרית ודוברי רוסית שהתרעמו על הסוגיה הזאת.
סעיד אלחרומי: אני אפתח בזה שניתן לחבר הכנסת טלב אבו עראר להציג את הסוגיה ואחר כך נעבור להתייחסויות.
סעיד אלחרומי: בבקשה.
טלב אבו עראר: תודה, מכובדי היושב ראש, מכובדיי הנוכחים.
טלב אבו עראר: האמת שהגשתי בקשה לדיון מהיר על הנושא הזה כי בדוח מבקר המדינה, שאמור להוציא את הדוחות בעיקר בעניינים הכל כך חשובים וחיוניים מאוד לכלל האזרחים בארץ, הייתה התעלמות מוחלטת מתרגום הסקר, סקר התחבורה הציבורית לשפה הערבית.
טלב אבו עראר: בכך הוא הדיר את החלק הגדול מהאוכלוסייה, הערבים, שהם מהווים כ-20% מהאזרחים במדינה הזו.
טלב אבו עראר: השפה הערבית היום היא שפה רשמית.
טלב אבו עראר: בשונה מן השפות האחרות, אמהרית ואחרות, היא שפה רשמית ואני יכול לדבר אפילו בכנסת בשפה הערבית ומותר לי על פי חוק ועל פי תקנון.
טלב אבו עראר: לכן אנחנו מתכוונים לכך לא בגלל עצם השפה שאנחנו מבקשים שזה יתפרסם בערבית, אלא שחלק גדול גם לא מבין עברית, גם לא קורא עברית ולא חייב לקרוא עברית, מי שהוא ערבי.
טלב אבו עראר: לכן אנחנו מבקשים שגם בסיכום הוועדה, אנחנו נפנה ונבקש, נדרוש יחד ממבקר המדינה לספק ולהוציא סקר בשפה הערבית.
טלב אבו עראר: גם השאלון שהופץ אינו כולל יישובים ערביים תחת הקטגוריה של "מקום מגוריי".
טלב אבו עראר: אין שָׁם ולו יישוב ערבי אחד.
טלב אבו עראר: תאריך הסיום שלו הינו ב-31.12.2017, כך שתגלית המחדל הינה אבן פינה לשיהוי עקרוני במהות ובתוכן השאלון המכונן בסקר.
טלב אבו עראר: לכן, מכובדיי, על זה אני יזמתי את הדיון ואני מבקש שבקשתנו זו תגיע לאוזניו של המבקר, שאכן יעשה את השינוי או יפיץ סקר מתורגם לשפה הערבית, כי בתחבורה הציבורית יש הרבה דברים שחייבים לדעת וגם לנצל.
טלב אבו עראר: מה שחסר, שנבקש בכל זאת, אנחנו מבקשים שזה יתורגם לשפה הערבית, תודה.
סעיד אלחרומי: תודה טלב.
סעיד אלחרומי: מטעם המבקר, צחי סעד, בבקשה.
<צחי סעד: תודה, צהריים טובים.
<צחי סעד: ראשית אני אציין שאנחנו באים לדיון הזה, מה שנקרא מאותה מגמה.
<צחי סעד: משרד מבקר המדינה מעודד את הנגשת המידע לאוכלוסיות רבות, כולל אלו שנדרשות לתרגומים לשפות שונות ובכללן גם האוכלוסייה הערבית.
<צחי סעד: אני אציין במאמר מוסגר שרק בשנים האחרונות התחיל משרד מבקר המדינה לתרגם את המבואות של דוחות המבקר לשפה הערבית.
<צחי סעד: אני חושב שאפילו, הנה, בלי שתכננו, נמצא מולי הדוח שיש בו תרגום, שמשך שנים רבות זה לא נעשה.
<צחי סעד: מצד שני, לתרגם דוח שלם של 1,000 עמודים יש לזה משמעויות שונות וכו'.
<צחי סעד: לכן ננקטה הדרך הזאת של תרגום המבוא.
<צחי סעד: זאת אומרת, משרד המבקר הוא בהחלט בעד הנגשת המידע לאוכלוסיות השונות, כולל תרגום לערבית.
<צחי סעד: זה בשביל אמירת פתיחה.
<צחי סעד: לגבי הדיון עצמו, ברוח הימים האלה אני אתייחס לכותרת הדיון ואני אגיד, החלק הראשון של הכותרת הוא לא נכון והחלק השני הוא לא מדויק ואני אסביר למה.
<צחי סעד: ראשית, לא מדובר בסקר.
<צחי סעד: לא עסקינן בסקר אלא עסקינן בשאלון.
<צחי סעד: סקר אמור להיות מייצג באופן מדויק אוכלוסייה, כמו שאנחנו מכירים את זה מהסקרים שמתפרסמים בתקשורת חדשות לבקרים, ואפילו מספיקה קבוצה של 500 איש בשביל - - -
טלב אבו עראר: הייתי יכול לבקש תיקון - - -
<צחי סעד: להשיג תוצאות של סקר.
טלב אבו עראר: אתה יכול לבקש תיקון גם.
<צחי סעד: הכלי שאנחנו מדברים - - -
טלב אבו עראר: בפרט שלא אני המצאתי את זה.
סעיד אלחרומי: השאלון פורסם בכל הארץ?
<צחי סעד: כן, השאלון פורסם לכל האוכלוסייה.
<צחי סעד: אנחנו לא אחראים על מה שמפורסם בעיתון, אני יכול להגיד לך על מה שמפורסם מטעם משרד מבקר המדינה.
<צחי סעד: משרד מבקר המדינה פרסם שאלון.
<צחי סעד: הכלי, סוג הכלי הוא שונה מכיוון שלסקר, כמו שאמרתי, מספיקים 500 איש שישיבו ואנחנו מדברים פה על עשרות אלפים.
<צחי סעד: לשאלון הספציפי הזה השיבו מעל 30,000 איש.
<צחי סעד: זה משהו אחר לחלוטין מסקר.
<צחי סעד: הוא עובד על כמויות גדולות - - -
טלב אבו עראר: למה בשפה העברית?
טלב אבו עראר: תשיב.
<צחי סעד: אני אשיב.
<צחי סעד: אדוני, אני אשיב.
<צחי סעד: אני רק אומר, ראשית, מדובר לא בסקר אלא בשאלון.
<צחי סעד: שתיים, הוא הוכן בשיתוף גורמי המקצוע, עם חברה מקצועית, מיטב גורמי המקצוע שעושים את זה.
<צחי סעד: ובסופו של דבר צריך לזכור שהשאלון הזה הוא לא ביקורת המבקר.
<צחי סעד: המבקר לא עובד עם סקרים, הוא לא עושה סקרים.
<צחי סעד: מבקר המדינה עושה ביקורת.
<צחי סעד: אנחנו עושים ביקורת בנושא של התחבורה הציבורית לפלחיה, על כל מיני תחומים שונים בתחום התחבורה הציבורית ובכלל זה גם התייחסויות למגזרים שיש להם בעיות מיוחדות, בלי קשר לעניין הזה של השאלון.
<צחי סעד: השאלון זה איזושהי תוספת לכלי הביקורת הרגילים שאנחנו עובדים אתם.
<צחי סעד: צריך לזכור מה זה.
<צחי סעד: לא שהביקורת מתמצית בשאלון הזה אלא זה כלי נוסף שמשתמשים בו באופן יחסית חדש, דרך אגב, הוא לא היה נהוג לפני הרבה שנים, יחסית חדש שמשתמשים בו.
<צחי סעד: בפרקטיקה מטרת השאלון הזה היא לאתר בעיות אצל אוכלוסיות שונות.
<צחי סעד: בסופו של דבר כיום השאלון הזה נמצא בניתוח ואם אנחנו נאתר שיש בקבוצות אוכלוסייה מסוימות פערי מידע, שאנחנו לא קיבלנו את כל המידע לגביהן, אנחנו נפעיל עליהן כלים נוספים של שיתוף ציבור.
<צחי סעד: למשל, קבוצות מיקוד, למשל איסוף מידע באמצעים אחרים, באמצעות פנייה לכל מיני גורמים כאלה ואחרים.
<צחי סעד: עשינו את זה גם בעבר הלא רחוק.
<צחי סעד: רק לאחרונה הוגשה טיוטת דוח בנושא השירות בדואר, שזה גם כן שירות שרלבנטי להרבה מאוד מגזרי אוכלוסייה במדינה וגם פורסם שאלון כזה.
<צחי סעד: לאחר שפורסם השאלון עשינו קבוצות מיקוד באוכלוסיות מסוימות, ביניהן גם במגזר הערבי.
<צחי סעד: בסופו של דבר הונחה טיוטת דוח.
<צחי סעד: הדוח הזה עדיין לא פורסם, יש טיוטה של דוח מוכנה, שהיא כוללת גם פרק מיוחד שעוסק בצרכי המגזר הערבי מבחינת שירותי הדואר.
<צחי סעד: אותו הדבר הכוונה היא גם לעשות - - -
סעיד אלחרומי: לאחר שפורסם בשפה הערבית - - -
טלב אבו עראר: שאלה.
טלב אבו עראר: למה המבקר בחר להוציא את השאלון שאתה מדבר עליו, לא סקר, בסדר, רק בשפה העברית?
<צחי סעד: אני מסביר, אני מסביר.
<צחי סעד: כשאתה רוצה - - -
טלב אבו עראר: לא קיבלנו תשובה.
טלב אבו עראר: אתה מסביר, אבל לא קיבלנו תשובה.
<צחי סעד: כשאתה מחליט על דבר כזה, יש להחלטה כזאת מספר משמעויות.
<צחי סעד: אם אתה בא ואומר: 'תרגם לערבית', יש קבוצות אוכלוסייה נוספות במדינת ישראל שדוברות שפות אחרות ואז יכול להיות שצריך לתרגם - - -
טלב אבו עראר: לא, אבל אין מה להשוות.
<צחי סעד: יכול להיות שצריך לתרגם לשפות נוספות.
טלב אבו עראר: אבל אין אוכלוסייה כאן שמהווה 20%, של ילידי הארץ, שהם נקראים ערבים - - -
<קריאה: גם שפות אחרות - - -
<צחי סעד: כן, השאלון עצמו היה רק במסגרת האינטרנט ויש גם קבוצות אוכלוסייה שאפשר לבוא ולהגיד שהן לא חשופות לאינטרנט ואליהן צריך להגיע באמצעים אחרים.
<צחי סעד: לכן התחלתי ואמרתי, המטרה פה לא הייתה לייצר מדגם מייצג ומדויק של כל רובדי האוכלוסייה, כי זה סוג כלי אחר.
<צחי סעד: זה שאלון, הוא עובד על כמויות, על 30,000 איש שהשיבו.
טלב אבו עראר: כל ה-30,000 איש שהשיבו יהודים?
<צחי סעד: לא.
<צחי סעד: חס וחלילה.
<צחי סעד: אני כבר יכול להגיד לך שבשאלון שלנו שענו יש גם אזרחים ערבים.
<צחי סעד: יש לא מעט אזרחים ערבים.
<צחי סעד: השאלון כרגע נמצא בעיבוד ואין לי את הנתונים הסופיים ברגע הזה, אבל אני יכול להגיד לך שאם אנחנו נאתר פערים באוכלוסייה מסוימות, כולל אוכלוסיות של המגזר הערבי, נעשה כלים נוספים, כמו קבוצות מיקוד למשל, שזה שיטה שהיא נוספת, כדי להביא שיתוף מידע מתוך הציבור באופן אחר, לאו דווקא באמצעות התרגום.
<צחי סעד: אני כבר אסיים, ברשותך, היושב ראש.
<צחי סעד: בסופו של דבר כמו שאמרתי, השאלון הזה הוכן באמצעות אנשי מקצוע.
<צחי סעד: יש היבטים שונים כשאתה בא ושוקל את הדבר הזה וזאת הדרך שנבחרה במשרד המבקר, כשבסופו של דבר אנחנו ניתן ביטוי גם לאוכלוסיות נוספות באמצעות כלים אחרים.
<צחי סעד: צריך לזכור שהשאלון הזה הוא בסך הכול תבלין לביקורת, זה לא תחליף לכלי הביקורת.
<צחי סעד: הביקורת נעשית בכלים מסורתיים ורגילים שלה, כולל גם בעיות של מגזרים ספציפיים ובכללם גם המגזר הערבי.
<צחי סעד: הזכרתי פה את הנושא של השירות בדואר, זה דוח שיתפרסם בחודשים הקרובים.
<צחי סעד: יש כבר טיוטת דוח שהיא מוכנה, טיוטה מקיפה, שבכללה גם נאסף מידע לגבי המגזר הערבי, באמצעות קבוצות מיקוד שנעשו.
<צחי סעד: בדוח הזה על הדואר יש פרק מיוחד שעוסק בשירות הדואר למגזר הערבי, כולל מגזר בדואי.
<צחי סעד: והכוונה היא גם בדוח הזה של התחבורה הציבורית להתייחס לצרכי המגזר הערבי ספציפית בדוח.
<צחי סעד: אני אגיד מילה אחת לסיום.
<צחי סעד: אם כוונת הדיון הזה הייתה לנגח את משרד המבקר אז משרד המבקר הוא לא הכתובת הנכונה מהבחינה הזו.
סעיד אלחרומי: לא, לא, לא, אנחנו בדיון ואנחנו רוצים להגיע להסכמות - - -
<צחי סעד: מצוין.
טלב אבו עראר: בכל הוועדות, מכובדי, לגבי - - -
סעיד אלחרומי: טלב.
<צחי סעד: זו לא הכתובת הנכונה מכיוון שהמשרד הזה בהחלט פועל ככל יכולתו להנגיש מידע בשפה שנדרשת לאוכלוסיות שונות.
<צחי סעד: ציינתי פה את התרגום הזה של דוחות מבקר המדינה באופן תקדימי לערבית, כולל אפילו הקראה של דוח שעסק באוכלוסייה של עיוורים, הקראה שלו ויצירה שלו בקובץ דיגיטלי, כדי שהוא יהיה נגיש גם לאוכלוסיות שלא יכולות לקרוא וכו'.
<צחי סעד: בסופו של דבר, גם בדוח הזה שאנחנו נעשה, הכוונה היא שתהיה התייחסות ספציפית לצרכי המגזר הערבי.
<צחי סעד: אנחנו נעשה את זה באמצעים שלנו, בין אם באמצעות קבוצת מיקוד ובין אם באמצעים אחרים, מה שנקרא מהבחינה הזאת יש כוונה מלאה לתת לזה ביטוי.
<צחי סעד: אני אעיר הערה אחרונה לגבי העניין שנאמר שברשימת היישובים שהייתה בשאלון לא היו יישובים ערביים, למיטב ידיעתי זה לא נכון.
<צחי סעד: זאת רשימת היישובים המלאה של מדינת ישראל, שכוללת את כל היישובים לחלוטין ואנחנו נבדוק את העניין זה פעם נוספת, אבל אני חושב שזה לא נכון.
טלב אבו עראר: זה נבדק מאה אחוז, אין יישובים ערבים שם.
סעיד אלחרומי: אוקיי.
סעיד אלחרומי: מעמותת "טבקה", בבקשה.
סעיד אלחרומי: תגיד את השם.
<פנטהון אספה דויט: פנטהון אספה דוויט, מנכ"ל עמותת "טבקה"-צדק ושוויון ליוצאי אתיופיה.
<פנטהון אספה דויט: לשאלות שלי חלק מהתשובות ניתנו על ידי נציג המבקר.
<פנטהון אספה דויט: אנחנו גם, כשראינו, נקרא לזה סקר, נקרא לזה שאלון, אני חושב שזה לא משנה, ההדרה של יוצאי אתיופיה לפחות בעניין הזה של הנגשה שפתית, לאותן אוכלוסיות של יוצאי אתיופיה שלא מבינים עברית, אנחנו הרגשנו שיש פה סוג של איפה ואיפה.
<פנטהון אספה דויט: אלה שקוראים ומבינים עברית כן חשופים וגם השאלונים הועברו אליהם.
<פנטהון אספה דויט: אפילו אם זה ברמה של שאלונים, לדעתי זה צריך להיות מונגש באופן שווה לכל האוכלוסיות.
<פנטהון אספה דויט: אם המבקר ומשרד המבקר רוצה לשקף את העמדות או את מה שמתרחש בתוך הציבור, לדעתי כל הציבור צריך להיות מיוצג והשאלונים צריכים להיות מונגשים.
<פנטהון אספה דויט: הגעתי לפה כדי להביע את מורת רוחנו, כשהבנו שהשאלונים או סלאש הסקר הזה, נערך בקרב החברה הישראלית, ויוצאי אתיופיה הם אחת האוכלוסיות שהודרו מתוך זה, עקב זה שהם לא מבינים את השפה.
סעיד אלחרומי: וסים מעמותת "סיכוי".
<וסים חוסרי: כן, אני מברך קודם כל על הדיון החשוב הזה ואני אתייחס ברשותכם לכמה מספרים שיכולים להאיר למה כל כך דחוף לנהל דיונים כאלה.
<וסים חוסרי: האוכלוסייה הערבית במקרה הזה, שיעור השימוש שלה בתחבורה הציבורית הוא יותר מאשר של האוכלוסייה היהודית ושיעור האנשים שלא מרוצים מהתחבורה הציבורית בקרב האוכלוסייה הערבית הוא יותר גבוה מהשיעור הכללי.
<וסים חוסרי: לכן החשיבות של הדיון הזה שנוכל לראות אותה בנתונים הבסיסיים האלה, אני מדבר על נתונים של הלמ"ס על 2016.
<וסים חוסרי: העניין הזה של שאלון וסקר, יכול להיות שהבעיה נוצרה עכשיו בגלל שאתם משתמשים בכלים שהם לכאורה חדשים.
<וסים חוסרי: אתם מנגישים את העניין הזה של הציבור ויכול להיות שהרגישויות האלו לשפה עדיין לא נלמדו מספיק בתוך משרד מבקר המדינה.
<וסים חוסרי: ואני מזמין את משרד המבקר להסתכל על איך שאנחנו מרגישים, איך שהאוכלוסיות מרגישות ולא דווקא בתוצר הסופי של מבקר המדינה.
<וסים חוסרי: המשרד הוא לא כתובת להתנגחות, לא פוליטית ולא מקצועית בעניין הזה.
<וסים חוסרי: בקשר לשאלה על היישובים, כנראה שזו הייתה בעיה טכנית.
<וסים חוסרי: היישובים הערביים לא הופיעו בתוך המשבצת ואחר כך תוקנו.
<וסים חוסרי: השאלה השנייה היא של הארגונים.
<וסים חוסרי: למשל, אנחנו "בסיכוי" פנינו וביקשנו להאריך את התקופה ולא לסגור את הסקר עד שיתורגם לשפה הערבית ולצערנו משרד המבקר סירב לעשות את זה.
<וסים חוסרי: רציתי לשאול, באנו לכאן כדי להבטיח שבעתיד, כשאתם משתמשים בכלים כאלה או אחרים, כן לראות את הרגישות הזו לעניין של השפה וכן להבטיח הנגשה לשונית, במקרה הזה לערבית ואמהרית ורוסית.
<וסים חוסרי: אני רוצה לשאול מדוע לא ראה המשרד לנכון להאריך את תקופת הסקר ואיך תתייחסו לכלים חדשים שתריצו בעתיד למען המטרה הזו?
סעיד אלחרומי: הוא בסוף יתייחס לזה, גם אחרי שנשמע את חברי הכנסת.
סעיד אלחרומי: חבר הכנסת מסעוד גנאים, בבקשה.
מסעוד גנאים: תחילה אני מברך על קיום הדיון הזה, שיזם חברנו, חבר הכנסת טלב אבו עראר, אני מברך על המינוי שלך לישיבה כיושב ראש, זו פעם ראשונה שאתה מנהל ישיבה ואתה מנהל אותה בצורה הטובה והיעילה.
מסעוד גנאים: ואני מברך את האורחים.
מסעוד גנאים: אין ספק שהכתובת שלנו והביקורת שלנו על כל העניין של התחבורה הציבורית היא לא למשרד המבקר.
מסעוד גנאים: לשכת המבקר, משרד המבקר, מבקר המדינה הוא משומרי הסף החשובים מאוד, שהדוחות שלו, רובם אם לא כולם, שימשו בידינו כלי חשוב מאוד, כדי לתקן וכדי לשפר וכדי לערוך דיונים פה, בכנסת, על כל מיני נושאים שהם חשובים מאוד לנו.
מסעוד גנאים: בענין של השאלון אני מקווה שבעתיד, כפי שאמר החבר וסים, גם ייקחו בחשבון את השפה.
מסעוד גנאים: מדברים על שפה, שפה היא לא עניין פשוט, העניין הוא לא אותיות ולא מלים, העניין הוא כבד יותר והוא חשוב יותר.
מסעוד גנאים: השפה מנגישה כל מיני דברים, את כל ההנחיות שלך, את החוקים, כל הדברים האלה, אתה עושה אותה, כותב אותה, בשפה של האנשים, כמו השפה הערבית, או רוסית או אמהרית, ואז אנשים מבינים יותר, אנשים מיישמים יותר, אנשים יודעים איך להתנהג.
מסעוד גנאים: אז אני מבקש לקחת בחשבון בעתיד.
מסעוד גנאים: בקשר לכל עניין התחבורה הציבורית בנגב, אנחנו קראנו כל מיני דוחות, המצב הוא מאוד קשה.
מסעוד גנאים: משרד התחבורה, עליו לעשות - - -
סעיד אלחרומי: הבוקר היה בדיון בוועדה לקידום מעמד האישה.
מסעוד גנאים: מחר?
סעיד אלחרומי: הבוקר.
מסעוד גנאים: היה דיון?
מסעוד גנאים: בכלל על התחבורה הציבורית בחברה הערבית, אני מסתכל על העיר שלי, למשל, סכנין, שיש קו של אוטובוס, אבל לאור ההתפתחות הגדולה ומספר הרכבים הגדול מאוד, כל האנשים היום מדברים על הפתרון הזה של תחבורה ציבורית.
מסעוד גנאים: הפקקים, לא רק בתל אביב אלא בכל מקום, אפילו בעיר שלי, סכנין, שאף פעם לא חשבו שיהיה שם פקק, כל יום בבוקר וכל יום אחר הצהריים יש פקקים, אז התחבורה הציבורית הפכה למצרך חשוב מאוד.
סעיד אלחרומי: חברת הכנסת חנין זועבי, בבקשה.
חנין זועבי: אני לא אוסיף לתיאור של הבעיה ולבעיה עצמה, אלא יש לי דרישה.
חנין זועבי: היות ואנחנו מעריכים את העבודה של מבקר המדינה, והיות שהסקר לא תורגם, אז המקום איך לתקן את הטעות הזו הוא דווקא לעשות דוח אחר, יותר ספציפי, על סוגיית התחבורה הציבורית בחברה הערבית, כשאנחנו יודעים מהי מידת הפער בין השירות שניתן לאזרחים היהודים לבין השירות שניתן לאזרחים הפלסטינים.
חנין זועבי: אז אני חושבת שיש מקום לעשות, דווקא לא לתרגם.
חנין זועבי: יש לי בעיה גם עם התרגום כי לפעמים כאשר אתה מתכנן את הסקר, אתה מתכנן אותו לפי צרכים שאתה מכיר אותם ואתה מתכנן אותם לפי חשיבה מסוימת.
חנין זועבי: אז לא תמיד הפתרון הוא לתרגם, לפעמים יש צורך לתכנן את הסקר בצורה אחרת.
חנין זועבי: אנחנו לא מבקשים רק סקר, אנחנו מבקשים בסוגיות רבות, אבל אנחנו דנים עכשיו בסוגיה של התחבורה.
חנין זועבי: מבקר המדינה צריך, אני חושבת, לערוך סקר שמותאם לצרכים של החברה הערבית ולמחסור שבחברה הערבית, במיוחד בנגב.
חנין זועבי: בכל ועדה בכנסת הבעיה עולה.
חנין זועבי: זה קשור לתעסוקה, זה קשור לבתי הספר, לחינוך, הבעיה של התחבורה הציבורית, תעסוקת נשים, אזורי תעשייה, כל סוגיה שאתה תדון בה יש את הסעיף של תחבורה ציבורית ומחסור בתחבורה ציבורית.
חנין זועבי: אני חושבת שיש מקום לתכנן סקר מיוחד ולכפרים הלא מוכרים שזו סוגיה בלעדית לחברה הערבית.
סעיד אלחרומי: תודה רבה חנין.
סעיד אלחרומי: מישהו רוצה להתייחס לדברים האלה?
סעיד אלחרומי: אנחנו הולכים לכיוון של סיכום.
<צחי סעד: כן.
<צחי סעד: אל"ף, אני מברך על קיום הדיון הזה ותודה לכם על ההערות שלכם.
<צחי סעד: זאת אומרת, למרות כל מה שאמרתי קודם אנחנו גם קשובים, אז אנחנו נלמד מכל מה שנאמר פה.
סעיד אלחרומי: דרך אגב, מבקר המדינה, הערת ביניים, אנחנו מסתמכים המון על דוחות הביקורת.
סעיד אלחרומי: אני חושב שהם עֵזֶר לנו, כחברי הכנסת, גם להציף את הבעיות וגם לנסות לפתור את הסוגיות, אז בנושא הזה תבורכו ואני חושב שאתם עושים עבודה מצוינת.
סעיד אלחרומי: נקודתית, לגבי תרגום ואולי קבוצות מיקוד, לקראת סיכום, תגיד לנו מה ההצעות ומה - - -
<צחי סעד: כן, אז אל"ף, אנחנו, מה שנקרא רשמנו את ההערות, נביא אותן בחשבון, את כל ההצעות שהועלו פה.
<צחי סעד: ספציפית לגבי הסקר הזה אנחנו נאתר את הפערים לגבי אוכלוסיות ספציפיות בתשובות לשאלון הזה ונשתמש בקבוצות מיקוד לגבי הקבוצות האלו.
<צחי סעד: לגבי המגזר הערבי ומה שנאמר פה, אנחנו מתכננים כבר בדוח הזה שתהיה התייחסות ספציפית לבעיות של המגזר הערבי, בין אם בצפון ובין אם בנגב.
<צחי סעד: אם יהיה צורך להרחיב את זה מאוחר יותר לדוח מיוחד, נביא את זה בפני המבקר, הוא כמובן זה שיחליט בעניין הזה, אבל כבר בדוח הזה אנחנו מתכוונים לתת התייחסות ספציפית לדבר הזה.
<צחי סעד: כמובן שנביא בחשבון את כל ההערות ומה שנקרא, אני משוכנע שבסופו של דבר תראו שהדוח מציף בעיות של החברה הערבית.
<צחי סעד: כמו שציינתי, יש לנו דוח כרגע בקנה, בנושא של שירותי הדואר, שהוא מתייחס גם כן ספציפית לבעיות של המגזר הערבי בתחום הזה, שגם הדוח הזה יביא את הדברים האלה.
טלב אבו עראר: האם ניתן למקומות - - -
חנין זועבי: מה עם המשטרה?
חנין זועבי: מה עם הדוח של המשטרה?
טלב אבו עראר: סליחה - - -
סעיד אלחרומי: אתה רוצה להוסיף משהו?
חנין זועבי: למה אתה מחייך?
<צחי סעד: אי אפשר את הכול בבת אחת.
חנין זועבי: לא, אתם כבר עושים את זה.
סעיד אלחרומי: בבקשה, מרסלו.
<מרסלו בז: אני רק רוצה להוסיף למה שצחי אמר.
<מרסלו בז: אני מנהל אגף שאחראי על כל תחום התחבורה.
<מרסלו בז: אנחנו עושים כרגע מטלה מאוד גדולה בנושא של תחבורה ציבורית.
<מרסלו בז: מהרגע הראשון שתכננו את המטלה ידענו שלאוכלוסייה הערבית יש צרכים אחרים ופרק בדוח מוקדש לאוכלוסייה הערבית.
<מרסלו בז: אנחנו בקשר עם החברות המנהלות של התחבורה הציבורית.
<מרסלו בז: אני באופן אישי עשיתי ביקור באום אל פחם, בערערה, יישובים ערבים, כדי להבין.
<מרסלו בז: הנושא לא נשכח.
<מרסלו בז: העובדה שהשאלון הזה לא תורגם לערבית לא אומרת שבעצם הייתה התעלמות מהצרכים, כי אנחנו מבינים שאלה באמת צרכים מיוחדים והם יקבלו ביטוי בפרק מיוחד בדוח.
טלב אבו עראר: האם ניתן לצפות ממבקר המדינה שיוציא דוח מיוחד לאוכלוסייה הערבית, לחברה הערבית בארץ, כי יש הרבה צרכים והרבה דברים, שאם באמת יוצאו ממשרד מבקר המדינה אז זה עוזר לנו.
טלב אבו עראר: אנחנו נציגי ציבור, נפנה למוסדות המדינה ונתקן את הדברים שם.
טלב אבו עראר: הרי יש קווי תחבורה והרבה, בעיקר בנגב, שבוטלו בכלל.
טלב אבו עראר: האם מבקר המדינה ער למה שקורה שם או לא? זו השאלה.
<צחי סעד: כמו שציין מרסלו, העניינים ידועים ואנחנו רוצים להביא אותם לידי ביטוי.
סעיד אלחרומי: יש מישהו שרוצה לדבר ולא נתנו לו הזדמנות?
סעיד אלחרומי: מישהו כאן מהעמותות, מהגופים?
סעיד אלחרומי: אז חברים, אל"ף, תודה רבה על התשובות ותודה לטלב שיזם את הדיון הזה.
סעיד אלחרומי: אני חושב שהנושא מיצה את עצמו בזה שמשרד המבקר מכיר בצורך להתמקד באוכלוסיות, בעיקר באוכלוסייה הערבית בנושא התחבורה הציבורית.
סעיד אלחרומי: רק הבוקר בוועדה לקידום מעמד האישה דיברנו על הנגב ודיברנו על הבעיות של התחבורה הציבורית והמצוקות הקשות.
סעיד אלחרומי: אני חושב שזה חשוב מאוד שתיקחו את זה בחשבון.
סעיד אלחרומי: הנושא של התרגום ושל השפה, זה לא מובן מאליו שכולם מבינים את השפה העברית.
סעיד אלחרומי: זה לא דבר מובן מאליו, אלא חשוב מאוד שלפני יציאת הדוח, לפני הדוח של התחבורה הציבורית, תהיה התייחסות לדוברי השפה הערבית, במיוחד במקומות שעליהם הדוח נערך, באום אל פחם או בנגב או בכל מקום אחר.
סעיד אלחרומי: אני מודה לכולם שהשתתפו.
סעיד אלחרומי: אני חושב שהמסקנות של הישיבה שלנו הן גם שמבקר המדינה עושה ופועל המון בסוגיות שמעסיקות את כולנו ואנחנו, חברי הכנסת, דנים בזה ביומיום ואנחנו מצפים, שמעתם את ההערות, שיוסקו המסקנות מכל ההערות שהושמעו.
<חנה פריידין: אני רוצה לומר מילה נוספת, זה דיון מהיר אז המסקנות יועלו למליאת הכנסת ומבקר המדינה יקבל אותן כמעקב על ידי מזכירות הכנסת, והיא תצפה לתשובות.
סעיד אלחרומי: תודה רבה, תודה רבה לכולם.
טלב אבו עראר: כל הכבוד, תודה.
שלי יחימוביץ': אנחנו פותחים ישיבה נוספת של וועדה לענייני ביקורת המדינה בנושא העלאת שארית יהודי אתיופיה.
שלי יחימוביץ': אני מקבלת כל הזמן הערות על כך שאני אומרת שארית יהודי אתיופיה, ואז מסבירים לי שזה לא ממש וכן הלאה, אז אני מתעקשת להשתמש בביטוי הזה, במונח הזה, כיוון שהוא מתאר את השקפת עולמי, גם אם יש כאלה שחולקים עלי והוא מבטא בתוכו את כל תפיסת העולם לגבי הצורך בהעלאת אותה שארית יהודי אתיופיה.
שלי יחימוביץ': כמו שהבטחתי ואני מקיימת, אנחנו ממשיכים לעקוב אחרי הטיפול בהעלאתם.
שלי יחימוביץ': אני אתן סקירה קצרה על מה שהתרחש כאן מאז ישיבת הוועדה האחרונה ואז אנחנו נלמד מה קרה מאז ואם חלה איזו שהיא פריצת דרך.
שלי יחימוביץ': אני מזכירה שב-7 בינואר, שזה היה ערב כינוס הישיבה הקודמת של ועדת הביקורת, נשלח מכתב מסמנכ"ל ממשל וחברה במשרד ראש הממשלה, אודי פראוור, שיושב פה לשמאלי, למנכ"ל רשות האוכלוסין, פרופסור מור יוסף, שיושב כאן, בבקשה ליידע את הממשלה בהערכת מספר הזכאים לכניסה לישראל, לפי החלטת הממשלה 1911.
שלי יחימוביץ': ב-8 בינואר התכנסנו באולם נגב ונמסר לנו ממר עמוס ארבל, ראש אגף מינהל ומעמד ברשות האוכלוסין, שהערכה בדבר המספר תועבר תוך כמה ימים, גם הוא יושב פה איתנו.
שלי יחימוביץ': ב-11 בינואר נשלח מכתב תשובה מטעם פרופסור מור יוסף למנכ"ל משרד ראש הממשלה, אלי גרונר, שלפיו אפשר לאשר המשך הגעה לישראל מטעמים הומניטאריים, בהתאם להיקף שייקבע בהחלטת הממשלה החדשה והתקציב שיאושר לכך.
שלי יחימוביץ': כלומר, נשלח מסמך ללא הערכה מספרית כמבוקש וגם זה אחרי הרבה מאד שיחות טלפון ומאמצים.