GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יעקב קוינט: אגב, גם הליך של מצטיינים אם הוא מושווה לציונים שהתקבלו לנבחרת והוא נלקח מתוך מאגר אני לא רואה בו פסול.
<יעקב קוינט: אני חושב שהוא תהליך טוב ובסופו של דבר אנחנו רוצים אנשים טובים לתפקידים האלה ועל זה אין חולק.
שלי יחימוביץ': אבל מדובר כאן בתת איוש מאוד מאוד כבד וזועק לשמיים אז אם יש תת איוש של כמעט 50% בדירקטוריונים צריך כאן איזה עבודה הרבה יותר יסודית.
<יעקב קוינט: אני מסכים.
<יעקב קוינט: אני חושב שבסך הכל היום, נכון להיום, יש מינימום שדרוש לפעילות בכל החברות.
<יעקב קוינט: זה נכון שאנחנו לא רוצים להיות שם, אנחנו עושים מאמץ לאייש, אני עושה סבב אצל כל השרים, אנחנו מוציאים להם מכתבים אחת לתקופה ואנחנו מבקשים למנות ולאייש את הדירקטוריונים.
<יעקב קוינט: אני מקווה שבטווח הקרוב, אני לא יודע להסביר על העבר, אני שבועות ספורים בתפקיד, אני מאמין שבחודשים הקרובים אנחנו נשלים את המהלך הזה כך שהחברות יוכלו לפעול - - -
מיקי רוזנטל: אמונה זה דבר מאוד חשוב אדוני אבל אני מציע לך, גברתי, לשנות את החוק באופן כזה שאומר כדלקמן: והיה והשרים לא ממנים תוך שלושה חודשים או ששה חודשים דירקטור ככתוב בחוק ימונה - - - כי הם עושים את זה מטעמים שהם רוצים לדחוף את הדירקטורים של עצמם- -
איילת נחמיאס ורבין: למשוך את הזמן.
מיקי רוזנטל: - - יש חובה למנות דירקטור מתוך הנבחרת נקודה.
מיקי רוזנטל: ואז כל השמחה והששון הזה- - -
שלי יחימוביץ': מיקי, אתה יש לך רשות דיבור מיד אחריו.
שלי יחימוביץ': אבל אם כבר אמרת את זה אז בוא נשאל אותך מה דעתך באמת לקבוע איזשהו סד של זמן למינוי דירקטורים.
שלי יחימוביץ': והיה ושר לא ממנה דירקטור לחברה ממשלתית בתוך, כמו שאמר מיקי, חצי שנה, מתרחש איזשהו תהליך שכופה עליו למנות יו"ר, בטח דירקטורים, אבל על אחת כמה וכמה יו"ר דירקטוריון.
<יעקב קוינט: אני באופן כללי חושב שנכון, אגב, גם לגבי הפעילות של הוועדה אנחנו קבענו SLA, אני חושב שלוחות זמנים הם דבר חשוב, חשוב לקבוע לוחות זמנים לתהליכים כי אם אתה לא קובע לוחות זמנים התהליכים האלה מתמסמסים ולא מתבצעים.
<יעקב קוינט: גם על עצמנו כפינו לוחות זמנים.
<יעקב קוינט: בניהול הוועדה כפינו על עצמנו לוחות זמנים, אחת לפרק זמן מסויים הוועדה מתכנסת, אחת לפרק זמן אנחנו מעבירים לשרים את העמדות שלנו, אם זה עמדה של הרפרנטים המתאימים, אם זה עמדה של הלשכה המשפטית.
<יעקב קוינט: קבענו את התהליך עצמו, אנחנו ננסה להכניס אותו לתוך סד זמנים שממנו אנחנו נוכל לעמוד - - -
איילת נחמיאס ורבין: אתה לא תצליח אם לא יהיה לך - - -
מיקי רוזנטל: זה יעזור לך זה לטובתך- - -
שלי יחימוביץ': אתה רוצה שנעזור לך ונחוקק את החוק?
מיקי רוזנטל: זה יעזור לך מול השרים שלא חשוב מה הסיבות שלהם, לא נציין אותן פה.
מיקי רוזנטל: אתה צריך הראשון להגיד שאתה רוצה חוק, זה אינטרס שלך.
<יעקב קוינט: המבקר אמר את דברו, התהליך הזה צריך למצוא את מקומו בחקיקה.
<יעקב קוינט: לגבי פרטי החוק, אני, אתה יודע - - -
איילת נחמיאס ורבין: זה קשור לחוק החברות הממשלתיות - - -
<יעקב קוינט: אני מניח שבין היתר - - -
מיקי רוזנטל: - - - שוקל את זה אנחנו הבנו.
שלי יחימוביץ': ומה עמדתך ביחס להצעות חוק שעולות וצפות עכשיו כמו למשל להוריד את תנאי הסף, לקבוע למשל שכל מי שכיהן כחבר כנסת או שר בכל תפקיד או ראש עיר וגם אם לא היה לו שום שמץ של נגיעה לנושאים וכישורים של לשבת בדירקטוריונים הוא יתקבל אוטומטית לנבחרת, מה אתה חושב על זה?
<יעקב קוינט: ראש עיר הוא תפקיד חשוב - - -
שלי יחימוביץ': שאלתי חברי כנסת גם.
<יעקב קוינט: אני אגיד לך אחד אחד.
<יעקב קוינט: אמרת ראש עיר, גם חברי כנסת, את יודעת, אני מכבד, אני חושב שזה תפקיד - - -
שלי יחימוביץ': גם אנחנו מכבדים את עצמנו אנחנו רק לא חושבים שזה מעניק לנו כרטיס כניסה חופשי לדירקטוריונים.
<יעקב קוינט: באופן כללי אני לא חושב שצריך להיות כרטיס כניסה חופשי לשום נושא תפקיד.
<יעקב קוינט: אני כן חושב שזה נותן נקודות וזה נותן הערכה רבה שיכולה, כמובן, לאפשר את הכניסה.
<יעקב קוינט: ואני חושב שראש עיר, ויצא לי לעבוד הרבה עם ראשי ערים, זה אנשים שנמצאים בממשק הרב ביותר ומפעילים את האופרציות הכי גדולות כמעט במדינת ישראל וככאלה אני חושב שהם יכולים להיות דירקטורים מצויינים.
<יעקב קוינט: כנ"ל לגבי חברי כנסת, בוודאי לגבי שרים.
<יעקב קוינט: אני לא חושב שצריך לייצר לכל פרופסיה איזה כרטיס כניסה חופשי.
<יעקב קוינט: אבל אני מאמין שוודאי שאנשים כאלה יכולים, אני לא רואה גם את הצורך בזה כי אני מאמין שרובם ככולם יכולים להכנס מכוח ההשכלה שלהם, מכוח - - -
שלי יחימוביץ': כל חברי הכנסת יכולים?
<יעקב קוינט: אני לא נותן ציונים לחברי כנסת - - -
שלי יחימוביץ': אתה יודע שיש חברי כנסת שאפילו אין להם תעודת בגרות למשל.
<יעקב קוינט: את יודעת זה שאלה גדולה באמת מה הכישורים הנדרשים כדי להיות דירקטור מצטיין ומצליח.
<יעקב קוינט: היום בעולם של הייטק יש בדירקטוריונים של חברות שמגלגלות מיליארדים גם אנשים בלי תעודת בגרות אני לא יודע עדיין - - - זה לא מתחום עיסוקי.
שלי יחימוביץ': אני יודעת אבל בוא לא ניתמם.
שלי יחימוביץ': הכוונה היא לא לחברי כנסת שיש להם כישורים כלכליים אלא לייצר מלכתחילה תנאי סף נמוכים יותר בשביל הפרופסיה הספציפית הזאת, והדבר הזה מעלה, אני לא סתם מציינת את זה, הרי זה מאפיין איזשהי רוח קיימת מאוד מאוד דומיננטית שעל פיה נבחרי ציבור רוצים למנות דירקטורים שהם אנשים שלומם, לצורך העניין, ואחר כך גם יבצעו את מה שהם רוצים שהם יבצעו בלי מחוייבות לציבור אלא עם יותר מחוייבות פוליטית כלפיהם.
שלי יחימוביץ': ובין היתר הכוונה לייצר מצב שבו כל חבר כנסת וכל שר וכל ראש רשות לא יצטרך לעמוד בתנאי סף אחרים אלא ייכנס אוטומטית לנבחרת הדירקטורים ויאפשר לשרים גם למנות אותם אחר כך זה דבר שהוא, לפחות בעיניי, באנדרסטייטמנט, קצת בעייתי.
<יעקב קוינט: אז אמרתי, אני מסכים איתך שנכון שאין לייצר לכל מקצוע את הייחודיות שלו ונכון לבחור את האנשים הטובים ביותר בין היתר על סמך עיסוקיהם והניסיון שלהם.
<יעקב קוינט: אני גם לא חושב שיש את זה לבעלי תפקיד אחרים כמו קצינים בכירים או כמו - - -
איילת נחמיאס ורבין: נכון, יפה אמרת.
<קריאה: שופטים.
<יעקב קוינט: גם יכול להיות נכון ועדיין, אני חושב שהאנשים האלה, בוודאי, ולמרות מה שאמרתי, אני חושב שמי שהיה קצין בכיר בצבא וניהל מערכות גדולות עדיין אני חושב שהוא יעמוד, אני מעמיד שהניקוד שלו יהיה גבוה מאוד ומן הסתם גם יצליח.
<יעקב קוינט: אבל אני לא חושב שנכון לייצר להם איזה מסלול ירוק.
שלי יחימוביץ': אוקיי, יפה.
שלי יחימוביץ': יש עוד משהו שאתה רוצה לומר?
<יעקב קוינט: אני רוצה לומר שאנחנו בסך הכל יכולים לדווח על כמעט כ-90 מינויים של מומחים חשבונאים פיננסיים.
<יעקב קוינט: רוב הדירקטורים החיצוניים ממונים בחברות.
<יעקב קוינט: יש כ-150 נשים בנבחרת הדירקטורים שזה סך הכל כמעט 43% מסך הדירקטורים.
<יעקב קוינט: יש ייצוג הולם לאוכלוסייה הערבית.
<יעקב קוינט: גם היום, כמו שאמרתי, אנחנו מטייבים את התהליך, אנחנו מנסים שהתהליך של הוועדה יהיה נכון, עם SLA, עם שקיפות, שהשרים ומי שממנה ומי שעומד להתמנות ידע שבפרק זמן קצר הוא הולך.
<יעקב קוינט: זאת אומרת שזה לא איזה חור שחור שזה עולה, לא יודעים איפה הוא.
<יעקב קוינט: הוועדה תתכנס במועדים קבועים ואני מקווה שניכנס לאיזה שגרה ונוכל להפעיל את זה באופן שוטף בלי כל הסערה.
<יעקב קוינט: אני חושב שיש הרבה מה לנהל בחברות הממשלתיות והעיסוק בדירקטוריון הוא חשוב אבל יש עבודה רבה גם מעבר לעיסוק בדירקטוריונים.
שלי יחימוביץ': חבר הכנסת מיקי רוזנטל, בבקשה.
מיקי רוזנטל: אני רוצה לברך אותך, מר קוילט, תצליח בתפקידך זה חשוב מאוד.
מיקי רוזנטל: לצערי אני הייתי פה בכמה ישיבות של קודמך בענייני רשות החברות הממשלתיות והדוחות שהיו נגד הרשות, אני מקווה מאוד שקראת אותם, הקודמים - -
<יעקב קוינט: קראתי.
מיקי רוזנטל: - - בין השאר לגבי ניהול הנושא של רואי החשבון, נושא של בחירת רואי החשבון, נושאים נרחבים, אני לא אחזור עליהם פה.
מיקי רוזנטל: וכולם הם באים ואומרים, זה קודמי, זה קודמי, זה קודמי.
מיקי רוזנטל: אני היחידי פה כנראה שקראתי את כל הדוחות, יש לי איזה שעשוע מזה, אני מזוכיסט אני קורא דוחות מבקר המדינה באמצע הלילה.
מיקי רוזנטל: הסוגייה עכשיו שמונחת לפנינו היא לא הסוגייה הכי חמורה או הכי בעייתית ברשות החברות הממשלתיות אבל סימפטומטית מאוד מהטעם הפשוט שהיום יש, לפחות עד שלהי 2016, רבע מהחברות או 20% מהחברות הממשלתיות לא היה להם מנכ"ל, לא, 15%, סליחה, ו-20% מהם לא היו דירקטורים מטעם המדינה.
מיקי רוזנטל: החלטות גורליות בהיקפים של מיליארדים התקבלו בדירקטוריונים כשאין דירקטורים מטעם המדינה.
מיקי רוזנטל: זה כמו שאני היה לי עסק והייתי אומר למישהו, תשמע, תסדר אותו, תנהל אותו.
מיקי רוזנטל: אין מילים לתאר את הדבר הזה.
מיקי רוזנטל: זאת המשמעות שבהעדר דירקטור.
מיקי רוזנטל: אני לא מדבר על תהליך הבחירה של הדירקטורים ואם הוא טוייב, צריך לשפר אותו עוד.
מיקי רוזנטל: הרי בשביל מה בוחרים בסוף דירקטור?
מיקי רוזנטל: זאת הנהלת החברה, אלא אם אני לא מבין שום דבר מהחיים שלי.
מיקי רוזנטל: זאת הנהלת החברה והחלטות מג'וריות בעניינים של חברות ממשלתיות התקבלו כשנציגי המדינה לא נוכחים בכלל בהנהלות הדירקטוריון.
מיקי רוזנטל: מדינה מתוקנת לא יכולה בכלל לתאר את המצב הזה.
מיקי רוזנטל: לכן אני אומר לך, אדוני, לא דיי בלהגיד נפיק לקחים אלא צריך לסייע לך בחקיקה וצריך לקבל את ההחלטות באופן הרבה יותר נחוש ומהר משום שזה נכסי המדינה ולא יכול להיות שהם יהיו הפקר.
מיקי רוזנטל: אני מסת
מיקי רוזנטל: פק בזה כי שלי עושה לי ככה עם הראש, יש לי הרבה מה לומר על ה- - -
שלי יחימוביץ': אני פשוט מהנהנת כי אתה אומר דברים יפה.
<יעקב קוינט: אני אגיד שאנחנו ייצרנו נוהל לגבי עובדי מדינה, זה היה בעקבות הערות שהיו בטיוטת הדוח.
<יעקב קוינט: אני רק אגיד שב-OECD לדוגמה, אחת המסקנות שלו היא שאין מקום לדירקטורים מטעם המדינה בחברות ממשלתיות.
<יעקב קוינט: אני חושב שהתפיסה שונה כי זה חברות ממשלתיות - - -
מיקי רוזנטל: אין בעיה, תשנה את החוק.
<יעקב קוינט: כדי לא לייצר יתרון לחברה ממשלתית.
<יעקב קוינט: אני חושב שזה חברות ממשלתיות מסוג שונה אבל אגב ה- - -
איילת נחמיאס ורבין: זה לא רעיון מופרך - - -
מיקי רוזנטל: - - - יתרונות וחסרונות המצב החוקי היום הוא מחייב אותך ואין בכלל - - - אתם רוצים לשנות?
מיקי רוזנטל: אין שום בעיה, יכול להיות שגם ראוי לשנות, אבל המצב הוא היום שנכסי המדינה מתנהלים ללא פיקוח של המדינה הוא שערורייה, אין לי מילים אחרות יותר יפות.
שלי יחימוביץ': חברת הכנסת יעל גרמן בבקשה.
יעל גרמן: אני קודם כל מודה כמובן על הדיון ואני חושבת שהוא מאוד מאוד חשוב מפני שבמשך השנתיים-שלוש האחרונות היו כל מיני שמועות והערות על כך שנבחרת הדירקטורים וכל הרעיון הוא רעיון מושחת שבא כביכול להביא את אנשי יש עתיד, זאת הייתה אחת מהאגדות ואחד מהשקרים המאוד בוטים.
יעל גרמן: וברור שלא כך ולכן אני גם נמצאת כאן.
יעל גרמן: נבחרת הדירקטורים נולדה בעקבות באמת דוחות ביקורת קודמים.
יעל גרמן: אנחנו לא מתהדרים בכך שזה היה רעיון שלנו, לא, זה היה רעיון של מבקר המדינה.
יעל גרמן: יצא כך שבזמן שיאיר לפיד היה שר אוצר הוא ראה את הדוחות ואמר, קדימה, לאסוף.
יעל גרמן: לכן הוקמה נבחרת הדירקטורים.
יעל גרמן: מה שמאוד חמור הוא שמרגע שהיא הוקמה התחיל מסע דה לגיטמציה אדיר כנגדה כאילו נבחרת הדירקטורים היא הדבר הלא ראוי בעוד שנבחרת הדירקטורים היא הדבר הראוי ביותר.
יעל גרמן: הוא בא למעשה לבטל את הרעה החולה שנקרא מינויים פוליטיים.
יעל גרמן: מה זה מינוי פוליטי?
יעל גרמן: מינוי פוליטי זה מינוי של קשרים ולא של כישורים.
יעל גרמן: והיטיב אמר חברי, מיקי רוזנטל, שהוא בא ואמר, החברות האלה מנהלות מיליארדים, הן מנהלות למעשה חלק ניכר מהכלכלה של מדינת ישראל.
יעל גרמן: איך אפשר שמי שמנהל את כלכלת ישראל ישב בגלל שהוא קשור למישהו מבחינה פוליטית או עסקית או אישית.
יעל גרמן: אלה שלושת הקשרים שאנחנו מצאנו בתוך הדירקטורים, למעשה המבקר מצא.
יעל גרמן: ולא מפני שיש לו את הכישורים הניהוליים כמו שמתבקש מכל חברה.
יעל גרמן: ולכן חשוב מאוד שבדיון הזה באמת תצא קריאה שבאה ואומרת שמה שצריך להיות זאת נבחרת מקצועית נטולת כל השפעה פוליטית.
יעל גרמן: אני הייתי מאוד מאוד שמחה אם אנחנו נצא מהוועדה הזו בקריאה כנגד החוק, לדעתי, המושחת והמשחית, של דוד ביטן, שבא לאפשר זיקה פוליטית עסקית ואישית על ידי זה שהוא מבטל את סעיף 29 ג' שהוא הסעיף שבא ואומר שלא ניתן למנות דירקטור שיש לו זיקה אישית, עסקית או פוליטית לאחד מן השרים.
יעל גרמן: שזה, מה אני אומר, עמוד התווך שצריך באמת להיות כשאנחנו מסתכלים על נבחרת הדירקטורים.
יעל גרמן: אם באמת בסופו של יום אנחנו נקבע שאין ברירה, השרים חייבים לבחור מנבחרת הדירקטורים, דרך אגב, בהערת סוגריים אני רוצה לומר שאם שרים יבחרו מנבחרת הדירקטורים אנשים ראויים שהם מכירים ואין להם זיקה פוליטית, עסקית או אישית, הם מכירים, שכן, לא יודעת מה, אני לא רואה בזה דבר פסול.
יעל גרמן: היכרות זה לא דבר פסול.
יעל גרמן: קשר פוליטי, עסקי או אישי הוא הדבר הפסול.
יעל גרמן: ואני בהחלט מסכימה עם חברי מיקי רוזנטל שאנחנו חייבים לעגן את זה בחקיקה וכל עוד לא נעגן את זה בחקיקה השרים לא ימנו כי הם נלחמים את המלחמה שלהם, הם רוצים למנות את המינויים הפוליטיים.
יעל גרמן: וכשזה לא מתאפשר לא אכפת להם להזניח ושזה יהיה בלי כלום.
יעל גרמן: חקיקה, באמת לגיטמציה מלאה לנבחרת ופסילת החוק של ביטן.
שלי יחימוביץ': תודה יעל.
שלי יחימוביץ': חברת הכנסת איילת נחמיאס ורבין.
איילת נחמיאס ורבין: בוקר טוב, תודה רבה על הדוח החשוב הזה.
איילת נחמיאס ורבין: אני אציין אולי בתחילת הדברים שאני ישבתי בהרבה דירקטוריונים, המומחיות שלי זה ממשל תאגידי.
איילת נחמיאס ורבין: וגם עברתי, צריך אולי למען הגילוי הנאות, עברתי מסלול של כישורים מיוחדים ברשות החברות הממשלתיות כי הייתה לי זיקה פוליטית וכיהנתי באמת בדירקטוריון של חברה ממשלתית.
איילת נחמיאס ורבין: ואני אומר שאני עוקבת מתחילת הדרך אחרי נבחרת הדירקטורים וגם אני חושבת שבבסיסה היא רעיון טוב.
איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שהדוח הזה מראה שהיא יכלה להיות מיושמת בצורה הרבה יותר טובה ואני גם ישבתי עם מירה מינס לשיחה ארוכה שהיא מנהלת יחידת הדירקטוריות ברשות החברות הממשלתיות טרם כניסתך לתפקיד, יעקב קוינט.
איילת נחמיאס ורבין: אני ממש מסכימה איתך, רות, ההמלצה הכי בעייתית פה בעיני היא מחסור בתיעוד בתהליך עבודת נבחרת הדירקטורים.
איילת נחמיאס ורבין: וצריך להבין משהו, שמחסור בתיעוד בעולמות של ממשל תאגידי זה לא דבר קטן וזערורי.
איילת נחמיאס ורבין: זה נשמע נורא בירוקרטי, מעבירים ניירות מכאן לכאן, לא, זה מעיד על בעייתיות בעצם קיומו של התהליך, זה יורד לשורש איכות התהליך.
איילת נחמיאס ורבין: ואלה הדברים שדיברת עליהם, יעל, שהילכו אימים או ניסו לאיים על הנבחרת משום שהיה הרבה סיבות לחשוב שתהליך והאופן שבו זה מנוהל הוא לא תהליך טוב.
איילת נחמיאס ורבין: ואני אקח דוגמה מתוך דוח המבקר: 18 מתוך 48 מקרים שנבדקו בכלל לא מולאו במסמכי הראיון העיקרי ההתרשמות של המראיינים מתשובות המועמד.
איילת נחמיאס ורבין: זה 37%, זה תהליך לא תקין.
איילת נחמיאס ורבין: אחרי זה אני אתן לכם עוד משהו שאצלי עורר הרבה חשד.
איילת נחמיאס ורבין: ממה זה התחיל, אגב, מפניות של הרבה נשים שהגיעו אליי ואנחנו ניהלנו ממש מלחמה השנה כדי שנשים יגישו מועמדות לנבחרת הדירקטורים משום שהן כבר לא רצו להגיש אחרי הניסיון של 2014-2015.
איילת נחמיאס ורבין: ואז אתה רואה בדוח התייחסות לנושא של "עולה כי מקצת מתכולת הגדרת פרופילים, תנאי הסף והניקוד, אינם ברורים דיים".
איילת נחמיאס ורבין: כלומר, גם זה יורד לשורש העניין, כי כל הנושא של השקיפות והשוויון, כל הדברים שהם, בעצם עמדו, אני מניחה, בבסיס הקמת הנבחרת, בעניין הזה, על פניו, הייתה החמצה מאוד מאוד גדולה ובאמת על סביב זה אני ישבתי עם מירה מינס כי אני הבנתי שלא יכול להיות.
איילת נחמיאס ורבין: תראו, אני פגשתי אנשים, מיקי רוזנטל לחש לי בשקט שגם הוא פגש הרבה מאוד אנשים שלא נכנסו לנבחרת הדירקטורים - - -
שלי יחימוביץ': אנחנו תיכף נשמע כמה כאלה, הם נמצאים פה.
איילת נחמיאס ורבין: אני אומרת - - -
שלי יחימוביץ': אנחנו הזמנו אנשים שהם ראויים לכל דבר ומשום מה מסיבות עלומות הם לא נכנסו לנבחרת הדירקטורים.
איילת נחמיאס ורבין: יושבת הראש, אני אוסיף עוד דבר מאוד מאוד חשוב בעיני.
איילת נחמיאס ורבין: הנושא של הרכב הדירקטוריון הוא העניין הכי קריטי.
איילת נחמיאס ורבין: כלומר, מי הם בעלי התפקידים, זה הרבה יותר מאשר היחיד שנבחר משום שלרוב מדובר שאנשים שמתכנסים סביב החדר, הם לא מכירים אחד את השני והם צריכים מייד להתחיל לעבוד ביחד לטובת הציבור.
איילת נחמיאס ורבין: ב-2003 - - -
שלי יחימוביץ': הם הרבה פעמים מכירים אחד את השני.
שלי יחימוביץ': לפעמים הם נעים מדירקטוריון לדירקטוריון בקבוצה אחת.
איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה להגיד לך משהו, גם אני באיזשהו שלב נהייתי מישהו שמכיר אבל אני אומרת לך ברמה העקרונית, זה לא נכון.
איילת נחמיאס ורבין: אבל בחברה ממשלתית נניח שהם גם מכירים באופן חלקי.
איילת נחמיאס ורבין: ב-2003 הוחלט לשנות את החוק כך שנקבע שדירקטוריון של חברה ממשלתית לא יהיו בו יותר מ-13 דירקטורים בגלל שבחברת חשמל היו 20 ומשהו ופה כל אחד זה היה אנשי שלומנו, 13 דירקטורים.
איילת נחמיאס ורבין: אם יבואו ויגידו ש- - - הוא חוקי וזה מה שהיה הגיוני לעשות, בתעשייה אווירית צריך 13 ובחברה אחרת, יותר קטנה, צריך שיהיו 5 או 7 דירקטורים.
איילת נחמיאס ורבין: למה צריך לעשות מן מספר plug number כזה?
איילת נחמיאס ורבין: בשורה התחתונה אני רוצה לדבר על שני דברים אחרונים.
איילת נחמיאס ורבין: גודל הנבחרת, לי מאוד מאוד חשוב להבין מה הקורלציה בין הכניסה לנבחרת לבין המינוי.
איילת נחמיאס ורבין: כי חלק גדול מהפניות, וזה פה עניין של ציפיות, אנשים ציפו, הנה נכנסנו לנבחרת, אנחנו מתמנים לדירקטוריון.
איילת נחמיאס ורבין: צריכה להיות בכל זאת איזה קורלציה הגיונית.
איילת נחמיאס ורבין: יש אנשים שמעולם וכנראה גם לעולם לא יפנו אליהם, צריך לזכור את זה.
איילת נחמיאס ורבין: והדבר האחרון שלי היה חסר בדוח המבקר, ברשותכם, זה הנושא של עלויות הנבחרת.
איילת נחמיאס ורבין: אני עשיתי פה שאילתא לפני שנה, אם אינני טועה, עלויות קיום הנבחרת.
איילת נחמיאס ורבין: כלומר, כמה עולה אדם מילוא וכמה עולה לתחזק את הנבחרת.
איילת נחמיאס ורבין: בעיני, זה היה חסר בדוח ואני חושבת שזה עניין מאוד מאוד מהותי כי בסוף אנחנו מפקידים בידיים פרטיות, בווודאי שזכו במכרז, אני מניחה לפחות, אבל עדיין אנחנו מפקידים בידיהם, בכל זאת מדובר בהרבה אנשים ואנחנו רואים פה את המשקל העודף שניתן לרשות בבחירת הדירקטורים, חשוב לדעת כמה זה עלה ואיך זה מתנהל.
שלי יחימוביץ': אני ביקשתי להזמין לכאן את איריס שטרק שהיא רואת חשבון, סגנית נשיא לשכת רואי החשבון, חברה בוועדת שירות המדינה, מומחית ומרצה לענייני ממשל תאגידי, אחריות דירקטורים וביקורת פנימית וגם דירקטורית בחברות מובילות במשק, בבקשה.
<איריס שטרק: תודה לך.
<איריס שטרק: תודה על ההזמנה.
<איריס שטרק: אני חושבת שבאופן עקרוני עצם קיומה של הנבחרת זה מבורך ועצם הרעיון של באמת ליצור גוף מקצועי זה מצויין אבל יש פה ליקוי מהותי שצריך להבין אותו.
<איריס שטרק: הנבחרת לא צריכה להיות בידי רשות החברות הממשלתיות.
<איריס שטרק: רשות החברות הממשלתיות היא גוף מייעץ, היא גוף שצריך לתת עצה גם לשרים וגם לגבי ניהול החברות ויש להם משקיפים בתוך החברות.
<איריס שטרק: הגוף צריך להיות בידי ועדה ציבורית חיצונית שיהיו בה אנשים שבאים מהמגזר העסקי ומבינים את הצרכים של המגזר העסקי, שבאו ויודעים ששם ייקבעו תנאי סף בהלימה גם לדרישות.
<איריס שטרק: יש חברות מסוגים שונים, מגדלים שונים, יש מלכ"רים, יש עסקים, יש חינוך, יש סדרי גודל לגמרי שונים והם גם יקבעו מדדי הצלחה.
<איריס שטרק: קרה משהו מאוד מעניין.
<איריס שטרק: מעבר לבעיות שהוזכרו פה בהגדרת תנאי הסף, בדברים שלא ברורים וכו' אבל קרה פה דבר מאוד מעניין.
<איריס שטרק: בעצם אנשים שעשו כברת דרך והיה להם ברקורד הרבה דברים מתאימים אבל אף אחד לא מדד הצלחה.
<איריס שטרק: כלומר, הם יכלו לשבת בחברה מאוד מאוד גדולה, אבל מה לעשות שהחברה הזאת שמסתכלים עליה ההצלחות היו קטנות מאוד - - -
שלי יחימוביץ': סליחה איריס שאני קוטעת אותך, לא רק בחברות ממשלתיות גם בחברות ציבוריות שנסחרות בבורסה ולראייה פטרבורג שהולך הבייתה אחרי שהוא היה יו"ר דירקטוריון והביא להפסדים קשים בחברה, אחרי שהוא היה יו"ר דירקטוריון הוא מונה להיות מנכ"ל בפועל וחזר לדירקטוריון כדירקטור בדירקטוריון שמקבלים בו 15 אלף דולר לחודש גם אם הוא לא מתכנס אפילו פעם אחת ועוד 2500 דולר על כל - - -
מיקי רוזנטל: איפה יש מדדי הצלחה - - -
שלי יחימוביץ': סך הכל הערתי הערה שיש אנשים שנכשלים ועוברים מדירקטוריון לדירקטוריון - - -
מיקי רוזנטל: אני מאוד בעד הלוואי שעלה אבל אני לא מכיר כזה.
שלי יחימוביץ': טוב, בסדר, איריס, בבקשה.
<איריס שטרק: קודם כל התחושה שלי שברגע שישבו אנשים שבאים מהמגזר העסקי ומבינים, נציג רשות החברות ונציג החברה יכול לבוא ולהסביר את האופי, את המורכבות, את הדרישות, אם זה מלכ"ר, אם זה עסק וכו' ובעצם הם יביעו את דעתם לגבי המורכבות.
<איריס שטרק: אבל מי שיושב יוכל לבחון וגם תהליך הבחינה יהיה כזה שבהחלט אני חושבת שבחברה שבה היית מנכ"ל או הובלת צריך לדעת גם להבין מה התוצאות.
<איריס שטרק: אני לא אתאר בעיניי רעיונות - - -
שלי יחימוביץ': זה פשוט לא קורה את אומרת.
<איריס שטרק: זה לא קורה לחלוטין והתוצאה גם בחלק מהמהקרים מראה, אני לא אומרת, יש בנבחרת הרבה אנשים ראויים שכן נבחרו, שלא נבחרו, אבל בתוצאה אין את העניין.
<איריס שטרק: אז אני חושבת שהדבר השלישי זה העדר נשים כיושבות ראש.
<איריס שטרק: עם כל הכבוד לנתונים שקיבלנו על נשים הם נסגרים במה שקבעו, החלטת הממשלה דיברה על 50% בדירקטוריונים רק לא אמרה עוד משפט, גם 50% כיושבי ראש.
<איריס שטרק: אני חושבת שהדבר הזה צריך לעלות הלאה שה-50% נשים יהיו גם כיושבות ראש ואנחנו כבר יודעים שיש מספיק נשים מתאימות, המאגר גם מוכיח את זה ללא כל ספק- -
שלי יחימוביץ': טוב אז יש לנו עוד נושא לחקיקה.
<איריס שטרק: - - והדבר הנוסף שעלה פה בהתחלה זה ברירת המחדל.
<איריס שטרק: אני חושבת שהוועדה הזאת, ברגע שהיא ממליצה, השרים לא מינו תוך פרק זמן מסויים, ואני כן בעד גם האפשרות של מה שנקרא תואם נבחרת הדירקטורים.
<איריס שטרק: אם עומד בתנאי סף לשר מותר להציע תואם נבחרת דירקטור אם הוא באמת יעמוד בדרישות ויבחן בכל המבחנים.
<איריס שטרק: אבל אם לאחר פרק זמן סביר, 30 יום, 60 יום, לא מונה, בין אם זה דירקטור, בין אם יושב ראש, ברירת המחדל תהיה בידי אותה ועדה ציבורית שיהיו לה את הפרמטרים ושישבו בה אנשים לא מהצד של לבקר, לפקח אלא מהצד שעושה.
<איריס שטרק: לא דומה הצד שבו אתה יושב סביב השולחן ומקבל החלטות לצד שבו אתה יושב מהצד ומשקיף וחושב שאתה יודע איך עושים את זה.
<איריס שטרק: זה שני צדדים מאוד שונים, ולכן אלה הנקודות המרכזיות שאני רוצה להגיד.
שלי יחימוביץ': נילי אבן חן מהתנועה לאיכות השלטון.
<נילי אבן חן: בוקר טוב ותודה רבה.
<נילי אבן חן: אנחנו מלווים את הנושא של מינויים כבר החל משנת 2004 ועוקבים אחרי כל הדוחות.
<נילי אבן חן: חשוב לי להגיד שהנושא הזה הוא נושא שאנחנו מזהים את הבעייתיות כבר קרוב ל-20 שנה.
<נילי אבן חן: נבחרת הדירקטורים היא פתרון מצויין, היא פתרון ראוי.
<נילי אבן חן: יש בה אכן הרבה קשיים שצריך לטפל בהם אבל אסור לשפוך את התינוק עם המים וצריך להבין שבאמת זה הליך שאנחנו חיכינו, התפללנו ואנחנו שמחים שהוא קרה.
<נילי אבן חן: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות מרכזיות במסגרת המקצועית הזאת.
<נילי אבן חן: אחד זה שאנחנו היינו שמחים לראות שבאמת כל הנושא של איוש הדירקטוריונים נפתר.
<נילי אבן חן: כמו שצויין, הוא לא בהכרח צריך להפתר בזה שצריך לאייש את כל הדירקטוריונים במספר הדירקטורים כפי שהוא נמצא עכשיו.
<נילי אבן חן: אני חושבת שזה הליך שעוד לא נעשה וראוי שרשות החברות הממשלתיות תטפל בו.
<נילי אבן חן: זה באמת לנסות לבצע התאמה בין מספר הדירקטורים שראוי לכל חברה ממשלתית כי כמו שאמרה חברת הכנסת ורבין אין חברה קטנה כמו חברה גדולה, זה לא מספר קבוע שצריך להתכוונן אליו.
<נילי אבן חן: אז לכן המספר עצמו הוא ראוי לבחינה יותר דקדקנית.
<נילי אבן חן: אין ספק שיש בעיה מרכזית עם זה שאין יושבי ראש דירקטוריון כי זה משהו שהוא מאוד מהותי.
<נילי אבן חן: לנו יש נתונים ואנחנו חילקנו אותם שהם יותר עדכניים אפילו מהנתונים של מבקר המדינה כי הם נכונים לסוף אוקטובר 2017 אבל שמצביעים, יש דברים שבהחלט בעייתיים, אם ב-27% מהחברות הממשלתיות והחברות המעורבות אין בכלל דירקטורים אז גם אם אנחנו הולכים - - -
מיקי רוזנטל: אין דירקטורים מטעם המדינה.
<נילי אבן חן: אין דירקטורים מטעם המדינה אז אנחנו נמצאים בבעיה של חוסר פיקוח.
<נילי אבן חן: הנושא של השרים אנחנו ראינו אותו, אנחנו גם הגשנו עתירה בעניין לגבי הפרסום של שנות הדירקטורים.
<נילי אבן חן: העתירה, בסיכומו של דבר, כפי שנפסק בה הגיעה להסכמה שכל שמות הדירקטורים יפורסמו קודם.
<נילי אבן חן: לצערנו הרב, אמנם זה היה דרך בית משפט אבל אנחנו לא רואים שרשות החברות מקפידה על הפרסום של שמות הדירקטורים על מנת שזה יהיה חשוף לבקרה ציבורית.
<נילי אבן חן: כי לצערנו, ופה אני חולקת על מה שאמרה רואת חשבון איריס שטרק, ועדה ציבורית כאמור זה דבר חשוב אבל לוועדה ציבורית אין את כל הכלים לבצע בדיקות על דירקטורים.
<נילי אבן חן: זה דבר שאנחנו חזינו וראינו לאורך שנים.
<נילי אבן חן: זאת אומרת, יושבים שם אנשים טובים וראויים, אין להם כלים מקצועיים, הם לא גוף חוקר, הם לא גוף שיש לו יכולת לבדוק - - -
<קריאה: לא אין להם כלים מקצועיים, לא ניתנים - - -
שלי יחימוביץ': כן, סליחה, אבל מה שאמרה איריס שטרק זה שצריך עוד איזשהו באפר, עוד גוף, שאם רואים שהשר לא ממנה דירקטורים כי הוא מחכה לישועה שתאפשר לו למנות אנשים מקורבים אליו אז תהיה ועדה ציבורית.
שלי יחימוביץ': זה לא תחליף למינוי הרגיל.
<נילי אבן חן: אז עמדתנו זה לא אז תהיה ועדה ציבורית אלא אז צריך לחזור לנבחרת הדירקטורים - - -
<איריס שטרק: אני רק אדייק.
<איריס שטרק: הכוונה שלי הייתה שלא המצב שהתקיים כיום שבו נציג אחד או שניים, של הרשות, והוא זה שמצביע מינוי כזה או אחר אלא תהיה ועדה ציבורית.
<איריס שטרק: עבודה תעשה כל איסוף החומר כמו שהיום גם אדם מילוא עושה את - - - וועדה ציבורית תקבל את הנתונים האלה והיא זאת שתכריע אבל לא המצב - - -
<נילי אבן חן: אני אגיד עוד שתי נקודות אחרונות.
<נילי אבן חן: אחד זה שגם אם העבודה של השרים, לצורך העניין, הייתה סופר מקצועית, מה שאנחנו יודעים שלצערנו לא קיים והמינויים הם מינויים פוליטיים, אין להם את היכולת לתכלל את מה שהחברות צריכות.
<נילי אבן חן: האם הם צריכות בשלב הזה, בתמהיל שנמצא, הן צריכות מישהו מקצועי מהמאזן העסקי או שמדובר בחברה שדווקא יש לה היבטים חברתיים וזה סוג הדירקטור שהוא דווקא צריך.
<נילי אבן חן: זאת אומרת אין להם אפילו, גם אם היו טובים ומצויינים וכוונותיהם רק היו טהורות גם אז הם לא היו יכולים לעשות את עבודתם נאמנה.
<נילי אבן חן: ואני בהחלט תומכת בהצעה, ואנחנו גם כתבנו את זה בדוח שהוצאנו לקראת הדיון שאם השרים לא מגיעים להסכמה אז בוודאי חייבים להיות מופנים למסלול הדירקטורים.
<נילי אבן חן: ואני אגיד שכל זה זה ברירת מחדל כי השרים היו צריכים לצאת מהתמונה.
<נילי אבן חן: חברות ממשלתיות הן גופים עסקיות, הם צריכים להתנהל בצורה עסקית, לא בצורה של מקורבים.
<נילי אבן חן: כרגע אנחנו נמצאים אולי באיזשהו מצב פוליטי שצריכה להיות פשרה.
<נילי אבן חן: ואני אסיים במשפט, ואני לא ארחיב, זה מצוי בדוח, דוח מבקר המדינה לא טיפל בהקשר הזה, אני יודעת שהוא כן ער לזה במקרים אחרים, בכל הנושא של מינויים של קרובי משפחה.
<נילי אבן חן: זה נושא שהוא בעייתי, מופיע אצלנו בדוח הרמה העצומה של מינויי קרובי משפחה, זה דבר שהוא רק הולך וגדל כשלשרים יש יד וחלק במינויי, תודה.
שלי יחימוביץ': יעקב בבקשה, תתייחס לדברים ואז נשחרר אותך.
<יעקב קוינט: קודם כל אני בעד שקיפות מלאה.
<יעקב קוינט: אגב אני רק אדגיש למשל עכשיו אנחנו מעלים במסגרת התכנית הכלכלית חובת פרסום דוחות כספיים.
<יעקב קוינט: אני חושב שהשקיפות נכונה בהסדרי ניגוד עניינים, פרסומים של הכל.
<יעקב קוינט: אני תמיד מאמין שיש את מי שיש לו את הרצון בשתיים בלילה לעבור על זה ואנשים שחיים בתוך אקווריום ורואים את הדברים הם תמיד מתנהלים לדעתי בצורה הרבה יותר תקינה ונכונה מאשר אנשים שמתנהלים ויודעים שלא תהיה עליהם בקרה ופיקוח.