GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמרי שרון: אני מצטער.
שלי יחימוביץ': אין לנו את הכלים המקצועיים לקיים את הדיון על איכות בדיקת ה-DNA בבקר.
עמרי שרון: הוודאות היא חד חד-ערכית כי אתה יודע מי האימא ואתה יודע מי האבא.
עמרי שרון: ברגע שיש לך גם ספר עזר ממוחשב, אתה יודע בדיוק כל דבר וגם אם אתה מוצא נתח בשר באטליז בכפר סבא, אתה יכול לדעת מי ההורים שלו ומאיפה הוא הגיע.
עמרי שרון: אין עם זה בעיה.
עמרי שרון: זה דבר שהוא יכול וניתן לעשות אותו.
שלי יחימוביץ': זה היה יותר מדי פלסטי כרגע.
עמרי שרון: אני מתנצל.
עמרי שרון: בפני כל הצמחונים, אבל אם רוצים לדעת, אלה העובדות.
עמרי שרון: אני רוצה לגעת בנושא של הפעילות ההתנדבותית ובזה אני מסיים.
עמרי שרון: אני חושב שהתנדבות זה דבר מבורך.
עמרי שרון: אני חושב שמתנדבים שמוכנים לבוא ולתת, זה אחד הדברים הכי חשובים והכי טובים שיכולים לקרות.
עמרי שרון: אני לא חושב שהמדינה יכולה להפקיר נושא של אכיפת חוק בידי ידיים שהם לא ידיים שלה.
עמרי שרון: המדינה יכולה להפקיר, אבל זה לא טוב, חינוך, בריאות, רווחה ועושים את זה.
עמרי שרון: אני לא בעד העניין הזה אבל כשעושים את זה בנושא של אכיפת חוק, זה הופך את זה לאכיפה בררנית שהיא בעיה מאוד קשה מצד אחד וזה כפסע בין זה לבין אנרכיה ולהפיכה למליציות כי בסוף המליציות של מושבי הדרום יגנו על עצמן והמליציות של קיבוצי שער הנגב יגנו על עצמן וזה דבר שהוא כפסע בין זה לבין אנרכיה ואסור שדבר כזה יקרה.
עמרי שרון: קשה לי.
שלי יחימוביץ': אני יודעת שקשה לך אבל אני מסכימה אתך.
שלי יחימוביץ': לא נותר לנו הרבה זמן.
שלי יחימוביץ': אני מודיעה שאנחנו נקיים על הנושא הזה דיון נוסף.
שלי יחימוביץ': אני באמת מרגישה שמג"ב, המשטרה, באמת עושים כמיטב יכולתם בתנאים הנוכחיים לשפר את התפקוד אבל באמת יש תחושה עזה ביותר של היעדר תעדוף של הסוגיה הזאת ואפילו אפטיה מופגנת של גורמי הממשלה ומשרדי הממשלה שהיא לא מובנת.
שלי יחימוביץ': באמת לא מובנת.
שלי יחימוביץ': אנחנו נתבע מהם תשובות ונקיים דיון נוסף.
שלי יחימוביץ': גם נעלה את דרג הנשאלים.
שלי יחימוביץ': נשאר לנו מעט מאוד זמן ולכן אני מבקשת מהדוברים הבאים לקצר בדברים.
שלי יחימוביץ': יש לנו רשימה ארוכה ולא נספיק לשמוע את כולם.
שלי יחימוביץ': גיורא, נאמר כאן שאין הבדל בין גניבה חקלאית גדולה לבין גניבה חקלאית קטנה אבל אי אפשר להתעלם מהעובדה שמדובר בשוד המוני בסדר גודל חסר תקדים.
שלי יחימוביץ': לספור את מספר האירועים זה מאוד יפה אבל יש אירועים שהם מגה אירועים כמו שיש מגה פיגועים וכאן זה מגע פיגוע לכל דבר, מה שקרה בשקף.
שלי יחימוביץ': כיוון ששמענו כאן שחקלאים לא אוהבים לבוא לדבר על זה, אנחנו נשמח לשמוע ממך וגם מה קרה מאז.
<גיורא דהן: האמת היא שבאמת זה משהו שהוא מזעזע ולא רק בגלל הסיבה שגנבו תוצרת חקלאית אלא יותר מזעזע זה שהחבר'ה הצעירים האלה בני העשרים פלוס שהפעילו את מערכת הגניבה הזאת, השתמשו בילדים בני שמונה, עשר, 12, בגיל של הנכדים שלי.
<גיורא דהן: אני ראיתי את זה ובא לי לבכות.
<גיורא דהן: בעצם ארבעים ילדים מתוך כל המערכת הזאת, זה משהו שהיה ברור להם שאם יקרה משהו ואם הם ייתפסו, אחרי עשר דקות כל הילדים האלה חוזרים הביתה לכפר ולא קרה כלום.
<גיורא דהן: זה דבר שהוא חמור בפני עצמו.
שלי יחימוביץ': מה קרה בשקף מאז האירוע?
שלי יחימוביץ': איזה סיוע קיבלתם?
שלי יחימוביץ': מה התרחש גם ביחס אליכם ספציפית וגם אם אתם מרגישים קצת יותר תשומת לב?
<גיורא דהן: קודם כל, בגדול לא קרה כלום.
<גיורא דהן: אילו לא היו כמה כתבים נודניקים שממשיכים לשבת על הווריד בתקשורת, המעברים של המים היו נשארים פתוחים עד היום, שזה מחדל בפני עצמו.
<גיורא דהן: למזלנו הם נסגרו.
<גיורא דהן: אני מסתכל על האירוע הזה שלמרות שספגתי בו פגיעה קשה, אני לא מסתכל על הכיוון של כמה עגבניות גנבו לי וכמה עשרות אלפי שקלים שקיבלתי כנזק.
<גיורא דהן: באינתיפאדה הראשונה בשנת 1988 התחיל בדיוק אותו הדבר כפי שאנחנו מתחילים להרגיש עכשיו.
<גיורא דהן: זה התחיל מגניבות קטנות, מנזקים קטנים, לי באופן אישי כרתו שלושה דונם כרם בשנת 1988 ותפסו לי חבל על הצוואר בכרם בין שורה לשורה אבל זה הגיע בשנת 1988 בסוף לרצח של חבר מהישוב.
שלי יחימוביץ': זאת אומרת, אתה אומר שאי אפשר להפריד את הסוגיה החקלאית מהסוגיה הביטחונית.
<גיורא דהן: בפירוש.
<גיורא דהן: חס וחלילה, אם השבעים האלה היו שבעים עם נשק, לא מגיעים לחממה של העגבניות שלי אלא היו מגיעים אלינו הביתה.
<גיורא דהן: אני לא רוצה לחשוב מה היה קורה.
<קריאה: ועדת החוץ והביטחון בשבוע הבא מבקרת שם בדיוק על העניין הזה.
שלי יחימוביץ': יש לנו זמן לשני דוברים.
שלי יחימוביץ': דודו קוכמן, מזכ"ל האיגוד החקלאי ונציגת הפרקליטות שמבקשת להגיב על הדברים שהוטחו כאן בפרקליטות.
<קריאה: אני מהשומר החדש ואני מבקש להתייחס.
שלי יחימוביץ': אם יישאר לנו זמן תאמר מילה.
<דודו קוכמן: גברתי היושבת ראש, קודם כל אני מברך אותך על המינוי שלך לתפקיד יושבת ראש הוועדה.
<דודו קוכמן: במבחן התוצאה, המצב מזעזע ומחפיר.
<דודו קוכמן: זה פיגוע המוני.
<דודו קוכמן: אלה דברים שהם פשוט בלתי נסבלים ובלתי אפשריים.
<דודו קוכמן: זה לא רק עניין חקלאי אלא זה עניין של ביטחון האזרחים במקומות בהם הם נמצאים וזה לא רק בפריפריה במקום בו נמצא מושב שקף אלא זה קיים כמעט בכל מקום, גם במרכז הארץ ובישובים הכפריים, שם יש עבירות קטנות כגדולות וזה בסך הכול מדרון חלקלק שלא שמים לב לדברים הקטנים והתוצאה היא עגומה.
<דודו קוכמן: קרה משהו.
<דודו קוכמן: המשטרה התארגנה ומשמר הגבול התארגן ונוספו עוד תקנים, הוחמרה הענישה ומ-2009 יש כמה חוקים שהשתנו והיום יש עבירות שמוגדרות כפשע שאפשר להעניש אבל יש כאן בעיה.
<דודו קוכמן: אני למשל בדיון כזה, עם כל הכבוד לדוברים שנמצאים כאן ויש לי כבוד, אני הייתי מבקש את מפכ"ל המשטרה ולא פחות מזה.
<דודו קוכמן: אני חושב שעד שלא יהיה באמת דיון אמיתי שיבוא מי שעומד בקודקוד ויבין שלא צריך לקחת את האנשים האלה ולפנות אותם לכל מיני משימות ותפקידים אחרים כי בחיים הם לא יצליחו לבצע את המשימות שלהם.
<דודו קוכמן: הדבר השני שבעיני חשוב הוא הנושא של הסנכרון.
<דודו קוכמן: לדעתי המערכת לא מסונכרנת.
<דודו קוכמן: כל אחד עושה את חלקו, לא שם לב למה שהשני עושה, אין איזושהי עבודה משותפת של איזשהו מטה מאורגן.
שלי יחימוביץ': ישב כאן השר ואמר שרק בשבוע הבא יש פגישה ראשונה בעניין בין שלושה שרים.
<דודו קוכמן: הדבר השלישי.
<דודו קוכמן: בזמנו ניסינו להוביל את חוק המרעה שהוא אחת הבעיות הקשות ביותר כי שם זה פשע בפני עצמו במה שקורה שם עם עבריינות שקשה אפילו לדמיין אותה במדינת ישראל.
<דודו קוכמן: סיפר לי מי שהיה קודמו של עמרי שכשהוא עבד עם הפרקליטות במחוז הצפון ובדרום והיה פרקליט ממונה במחוז שהיה ממונה על הנושאים החקלאיים, הדברים היו נראים אחרת.
<דודו קוכמן: כאשר סוגרים דברים במסדרונות ומגיעים להסדרים ולא מביאים את הדברים לידי משפט כדי למצות את ההליכים מול העבריינים, כך נראית התוצאה בשטח.
<דודו קוכמן: העבריינים מרגישים שיש זילות מוחלטת והם יכולים לעשות מה שהם רוצים כי בסופו של דבר ארבעה וחצי אחוזים זאת תוצאה שלא ממצים את התהליכים מול העבריינים.
<דודו קוכמן: צריך לעשות מעשה.
<דודו קוכמן: זאת אומרת, אני מבקש לבדוק למה בפרקליטות לא ממנים מישהו שיהיה אמון, ממונה ומתמחה בנושא הזה כדי לבוא לבית המשפט ולמצות את ההליכים מול העבריינים, כדי שהחקלאים ירגישו שכדאי להם ללכת ולהתלונן ושלא ירגישו שחבל על הזמן שלהם כי בלאו הכי כלום לא קורה ועוד לפני שהם הגיעו הביתה כבר משחררים את האנשים לביתם והם ממשיכים לדרכם.
<ירון סעדון: פרקליטות דרום, פלילי.
<ירון סעדון: בהמשך לישיבה הקודמת כן מונו פרקליטים ייעודיים מבלי שהפרקליטות קיבלה תוספת של תקנים לטובת ההתמודדות עם הנושא הזה של הפשיעה החקלאית.
<ירון סעדון: שני פרקליטים בצפון ופרקליט אחד בדרום.
<ירון סעדון: כן יש כתובת בפרקליטות באזורים בהם קורית הפשיעה.
שלי יחימוביץ': איזה אחוז מהפשיעה החקלאית מגיע בכלל לפתחכם?
<ירון סעדון: החוק מגדיר את הגניבה החקלאית כפשע, עבירה של ארבע שנות מאסר ואם זה בהיקף של מעל 500 אלף שקלים, שבע שנות מאסר.
<ירון סעדון: אבל כל הסעיף כולו הוא באחריות חטיבת התביעות של המשטרה כאשר יש סמכות ושיקול דעת לפרקליט המחוז במקרים המתאימים לטפל בתיק.
<ירון סעדון: כאן זה לא עניין של סקציה או לא אלא זה פשוט היקף של עבירה.
<ירון סעדון: זה יכול להיות מבחינת ליווי החשודים-נאשמים שיש לטפל בהם וזה יכול להיות מבחינת היקף הנכס האישי שנגנב.
שלי יחימוביץ': אם למשל יש עשרים גנבים בני שמונה, אתם חסרי אונים לחלוטין.
שלי יחימוביץ': הרי אין מה לעשות.
שלי יחימוביץ': אבל למה לא לחפש את ההורים שלהם למשל?
<ירון סעדון: אנחנו לא יכולים להגיש כתבי אישום נגד מישהו שהוא מתחת לאחריות פלילית.
<ירון סעדון: אפשר לפנות להורים שלהם והיה תיקון בחוק בעניין הזה, בעניין יידוי אבנים אבל זה לא הנושא.
<ירון סעדון: יש אפשרות להטיל קנסות על הורים של קטינים שמבצעים עבירות.
<אורי בן יהודה: גם כשהם תושבי שטחים?
<ירון סעדון: כמו שאמר השר אריאל, אין סגירת תיקים מחוסר עניין לציבור.
<ירון סעדון: העמדה של הפרקליטות היא שאין סלחנות.
שלי יחימוביץ': אתה אומר שלא קיים דבר כזה.
<ירון סעדון: אני אומר שכאשר יש ראיות, הקושי הגדול הוא באיסוף הראיות, אבל לא יהיה מצב שיש ראיות ואנחנו נגיד שאין עניין לציבור.
<ירון סעדון: ברור לכולם שיש עניין לציבור וככל שיבואו אלינו תיקים בהיקפים שמתאימים לטיפול הפרקליטות, כן יוגשו כתבי אישום וכן נעשה את הכול למצות את הדין עם הנאשמים.
<ירון סעדון: אני יכול להגיד גם שמהבדיקה שאני עשיתי, כאשר בתי משפט השלום הקלו בעונשים שנתנו מאסר על תנאי או עונשים אחרים, הפרקליטות ערערה על העונש לבית המשפט המחוזי להעלות את הענישה.
<ירון סעדון: הענישה המחמירה ביותר לצערי היא רק בשילוב של עבירות שהן בסמכות בית משפט מחוזי כאשר במקרה גניבת עגלים יש הימנעות של המשטרה לסכן את חיי אדם בדרך ואז העונשים שאנחנו רואים הם עונשים של מספר שנות מאסר.
<ירון סעדון: אנחנו, גם פרקליטות המדינה וגם פרקליטות המחוז, ככל שיהיו עונשים שהם לא מספיקים, אנחנו נגיש ערעורים.
<אורי בן יהודה: רוב העבירות הן עבירות מסוג חטא ועוון וגם התובעים המשטרתיים שמגיעים לבתי משפט לפעמים, השופטים אומרים להם בעדינות שלא יטרידו אותם בדברים הקלים האלה.
<אורי בן יהודה: גם בזה נתקלנו.
שלי יחימוביץ': חברים, ברור לחלוטין שזאת ישיבה ברצף של ישיבות.
איל בן ראובן: שלי, את יכולה לתת עוד מילה לנציג השומר החדש?
שלי יחימוביץ': אני לא יכולה.
שלי יחימוביץ': נגמר לי הזמן.
שלי יחימוביץ': אנחנו חייבים לסכם את הדיון.
שלי יחימוביץ': אני מבטיחה לך שבישיבה הבאה אני אאפשר לך לדבר.
שלי יחימוביץ': יש כאן עוד אנשים שמאוד רוצים לדבר ואנחנו פשוט לא נספיק מפאת הזמן.
שלי יחימוביץ': בפעם הבאה אני מבטיחה להיות אכזרית וקשה יותר עם הדוברים הראשונים.
איתן ברושי: הוא בא מרחוק.
שלי יחימוביץ': כמו איתן ברושי למשל.
איתן ברושי: הייתי קצר מאוד.
שלי יחימוביץ': לא יהיו כאן סיפורי קומזיץ עכשיו.
<קריאה: אנחנו רק מבקשים שהוועדה תיקח את שקף כמקרה בוחן.
שלי יחימוביץ': אני רק מבקשת לאפשר לי לסיים את הדברים.
שלי יחימוביץ': אנחנו מסכמים את הדיון.
שלי יחימוביץ': קודם כל, אני רוצה לשבח את מג"ב על המאמץ שנעשה בתחומם, על איוש התקנים.
שלי יחימוביץ': זה חדש בשבילי.
שלי יחימוביץ': לא ידעתי שהתקנים האלה אוישו.
שלי יחימוביץ': הייתי בטוחה שהם עדיין בתת תקנון ואין ספק שבמשאבים הדלים שיש בידיכם, אתם עושים לא מעט.
שלי יחימוביץ': אין הגדרה של המכה הזאת כאיזשהו יעד לאומי להיאבק בו.
שלי יחימוביץ': אין תכלול בין משרדי ממשלה, אין הכרה בחשיבות העניין בכלל, זה מפורק לגורמי גורמים בין גורמים שונים.
שלי יחימוביץ': סוגיית הפיצויים היא שערורייתית.
שלי יחימוביץ': זה לא יכול להיות שאזרחי מדינת ישראל – ודיברתי עם אנשי המבקר שעשו את הדוח הזה והם תיארו את החקלאים אתם הם דיברו כאנשים שבכלל אין להם את האנרגיות, לא הנפשיות ולא הפוליטיות להתעסק עם הזכויות שלהם.
שלי יחימוביץ': הם פשוט קמים בבוקר ועובדים את האדמה.
שלי יחימוביץ': זה ציבור שגם קשה לו מאוד לבוא ולתקשר וליצור קשרים עם כל הגורמים הראויים ולהפגין וכן הלאה.
שלי יחימוביץ': הם פשוט קמים לעמל יומם והם מופקרים.
שלי יחימוביץ': זה לא ייאמן שאדם שהוא קורבן לפשיעה מהסוג הזה, אף אחד לא יהיה אחראי על הפיצוי שלו, לא הסקטור הפרטי ולא המדינה.
שלי יחימוביץ': כאן, כשהסקטור הפרטי אומר שלא משתלם לו, המדינה צריכה לבוא בכובעה כאחראית לסוגיה הזאת.
שלי יחימוביץ': האפשרות של החלת הפיצויים בגין פשיעה חקלאית בתוך הפיצויים על נזקי טבע, היא האפשרות ההגיונית והזמינה ביותר.
שלי יחימוביץ': יכול להיות שיש מישהו גאוני שיכול להמציא רעיון חדש, אבל זה כל כך מובן מאליו.
שלי יחימוביץ': גם אם זה לא 16 מיליון, גם אם זה מאה מיליון שקלים, עדיין במונחים תקציביים זה כל כך מעט כסף לעומת המיליארדים שעפים כאן מיד ליד בכל הבטחת טרום בחירות של המשרדים השונים.
שלי יחימוביץ': חבר הכנסת איל בן ראובן, כאמור קיבלתי את הצעתך ואנחנו נעשה סיור בשטח ונבקש גם מהגורמים הרלוונטיים להצטרף לסיור הזה.
שלי יחימוביץ': ברור לחלוטין שאנחנו בעיצומו של איזשהו תהליך שינוי.
שלי יחימוביץ': שינוי התפיסה המבצעית של הכפפת מג"ב למשטרה הוא בצריך עיון.
שלי יחימוביץ': נשמח בפעם הבאה – ועוד לפני שנתכנס – לקבל איזשהו דיווח האם הדבר הזה עובד, האם הוא נכון.
שלי יחימוביץ': יכול להיות שמדובר בהחלטה לא נכונה.
שלי יחימוביץ': יכול להיות שבאמת ברגע שמכפיפים אתל מג"ב לתחנות משטרה ספציפיות, הם באמת נשתים למשימות אחרות שהן לא המשימות האלה ואני מניחה שזה גם תלוי אזור.
שלי יחימוביץ': כן נשמח לשמוע איזשהו עדכון, איפה השינוי המבצעי הזה עומד.
שלי יחימוביץ': איפה עומדת סוגיית הסיגינט, האם היא משתכללת וגם אם אפשר להשוות את הנתונים האלה למה שאירע בשנים קודמות כדי שנקבל איזושהי תמונת מצב על שינוי, בין אם לטובה ובין אם לרעה.
שלי יחימוביץ': קצת נתונים על שיעור הגשת כתבי אישום ושיעור הרשעות ביחס למקרים שמתגלים ונחקרים.
שלי יחימוביץ': מאגף תקציבים וגם מאגף שוק ההון, אני כן מבקשת איזושהי אמירה קצת יותר עכשווית ומיידית.
שלי יחימוביץ': אל תספרו לי שבאחרית הימים, אחרי שיהיה תכלול ואחרי שתיפתר הסוגיה מול מג"ב, המשטרה והמשרד לביטחון פנים, אז יהיה דיון על הפיצויים.
שלי יחימוביץ': הדיון על הפיצויים צריך להתרחש כאן ועכשיו.
שלי יחימוביץ': שוב אני אומרת שאני לא אוהבת לבוא אליכם כי זה באמת לא תלוי בכם.
שלי יחימוביץ': אתם זוטרים יחסית.
שלי יחימוביץ': זאת החלטת ממשלה ולא החלטה פקידותית.
שלי יחימוביץ': זאת החלטת שר ואני גם מתכוונת להעלות את הדרג אליו אני פונה, אבל אתם לא יכולים לבוא אלינו עם תשובות כאלה.
שלי יחימוביץ': גם אם ניקח את זה שצריך באיזושהי תכנית כללית מול המשטרה וכן הלאה, גם זה לא נעשה.
שלי יחימוביץ': לא הייתה אפילו פגישה אחת, אפילו בדרג המקצועי בעניין הזה, בין משרד החקלאות לצורך העניין לבין האוצר.
שלי יחימוביץ': אם כן, גם כאן נרצה לשמוע דיווח על התקצוב, גם מצד אגף התקציבים וגם מצד אגף שוק ההון.
<קריאה: היו כמה פגישות בנושאים הללו.
שלי יחימוביץ': אנחנו ניזונים כאן מהדברים של שר החקלאות שדיבר כאן באריכות רבה מאוד.
<קריאה: הוא לא הובן כהלכה.
שלי יחימוביץ': אנחנו נבקש בפגישה הבאה לקבל דיווח – ואני גם אדאג לזה אישית בלי קשר לישיבת הוועדה – על הפגישה בין שרי החקלאות, ביטחון פנים והמשפטים שאמורה להתקיים בשבוע הבא ואנחנו מברכים על הפגישה הזאת.
שלי יחימוביץ': קצת מאוחר מדי אבל טוב שהיא מתקיימת.
שלי יחימוביץ': באופן כללי אני מתכוונת לעקוב אחרי הדברים.
שלי יחימוביץ': אם יש כאן גוף שלא דיבר ורוצה להעביר לי עמדה, חוות דעת, בקשה להתבטא בפעם הבאה וכן הלאה, אתם מוזמנים לעשות את זה.
שלי יחימוביץ': שוב אני מתנצלת בפני מי שלא דיבר.
<קריאה: יושבים כאן פקידים ממשרד החקלאות.
שלי יחימוביץ': היה כאן שר החקלאות שדיבר באריכות רבה.
<קריאה: אחריו העלו דברים וטענות.
<קריאה: תנו לנו להגיב.
שלי יחימוביץ': אסור לי להמשיך לקיים את הדיון.
שלי יחימוביץ': זה לא תלוי ברצוני הטוב.
שלי יחימוביץ': יש לי רצון טוב אבל מתחילה ישיבת המליאה ואני לא יכולה להמשיך לקיים את הדיון.
קארין אלהרר: חברת הכנסת תמר זנדברג, את רוצה להתייחס עכשיו?
קארין אלהרר: יותר מאוחר.
קארין אלהרר: נרשמו לפני – אבנר עורקבי.
<אבנר עורקבי: שמי אבנר עורקבי, יושב ראש ארגון אה"בה – ארגון הנכים בישראל המיוחד.
<אבנר עורקבי: הפעילות שלנו היא יותר עם ילדים נכים.
<אבנר עורקבי: אנחנו פועלים בכל המגזרים.
<אבנר עורקבי: אנחנו עובדים בחקיקה, בהטבות למשפחות של ילדים נכים.
<אבנר עורקבי: אנחנו עובדים בהוצאת ילדים נכים לנופשונים מסוימים.
<אבנר עורקבי: אנחנו עושים את זה בהתנדבות מלאה.
<אבנר עורקבי: אנחנו לא מקבלים שכר בעמותה.
<אבנר עורקבי: מתנהלים מאז שנת 2008, עובדים מסודר, בצורה מאד מסודרת.
<אבנר עורקבי: הבעיות שהתגלו אצלנו לאחרונה, עד השנים 2015-2016 הכל היה יפה.
<אבנר עורקבי: הכל טוב.
<אבנר עורקבי: אידיליה ממש מושלמת עם רשם העמותות.
<אבנר עורקבי: מהשנים 2015-2016 אנחנו כבר לא יכולים להתנהל מול רשם העמותות, כי לדעתו התגלעו כמה בעיות מסוימות שאנחנו לא יודעים מה הן בדיוק עד היום, כי כל פעם שאנחנו משלימים דברים מסוימים, עולים דברים חדשים.
קארין אלהרר: אבנר, בוא תנסה לומר את הבעיה העקרונית.
<אבנר עורקבי: הבעיה העקרונית, כשאתה מגיע על מנת להבין מה קורה, למה זה, את המקור של כל הבעיות, אתה לא מקבל תשובה מספקת.
<אבנר עורקבי: אתה לא יכול להתנהל.
<אבנר עורקבי: במשך שנה אנחנו לא מתנהלים.
<אבנר עורקבי: יש סיכוי שהשנה אנחנו כבר לא נוציא ילדים, 500 משפחות לאילת, כפי שהיינו עושים כל שנה וכל שנה ופשוט - - -
<אבנר עורקבי: כי אין לנו אמצעים להוציא אותם, כי הכל נעצר בעמותה במשך שנה וחצי ואנחנו לא יכולים להתנהל.
<אבנר עורקבי: וזה מאד מרגיז שאתה פונה לרשם העמותות, אתה מבקש - - -
קארין אלהרר: אבנר, תסביר לנו במה שקשור לדיון.
קארין אלהרר: קיבלתם אישור ניהול תקין?
<אבנר עורקבי: לא קיבלנו אישור ניהול תקין כשנה.
<אבנר עורקבי: יש בעיות מסוימות עם רשם העמותות.
<אבנר עורקבי: אנחנו לא יודעים מה בדיוק הבעיות, כי כל פעם עולים דברים חדשים.
<אבנר עורקבי: כשאנחנו משלימים את הבעיות, עולה עוד דבר.
<אבנר עורקבי: כשאנחנו משלימים עוד בעיה, עולה עוד דבר.
<אבנר עורקבי: אנחנו מבקשים להיפגש עם רשם העמותות, עם הפקידים עצמם, מבקשים לדבר איתם.
<אבנר עורקבי: יאללה, בן אדם.
<אבנר עורקבי: אם ראש הממשלה יכול להיפגש איתך, הוא יכול להיפגש איתו בשום פנים - - -
קארין אלהרר: איתי הוא לא נפגש.
<אבנר עורקבי: הכל חסום.
קארין אלהרר: אל תחמיא לו.
<אבנר עורקבי: אנחנו לא יכולים להגיע אליהם.
<אבנר עורקבי: מנסים לדבר איתם בטלפון, אי אפשר.
<אבנר עורקבי: אתה מגיע לפקיד קדמי, שלא יודע מה יש, מה אין.
<אבנר עורקבי: אתה נותן לו את המסמכים, אתה מבקש ממנו תשובות, הוא מדבר איתי על דברים ממזמן.
קארין אלהרר: אני מתמצתת - - -
<אבנר עורקבי: הקודם לא יודע מה קורה - - -
קארין אלהרר: אבנר, אני מתמצתת.
קארין אלהרר: אתה אומר שאתם לא מצליחים להיפגש איתם.
<אבנר עורקבי: לא מצליחים להיפגש איתם.
<אבנר עורקבי: רוצים לפתור את הבעיות שישנן.
<אבנר עורקבי: זה גורם לילדים, בחודש נובמבר אמורים לצאת 500 משפחות.
<אבנר עורקבי: זה גורם לנו שאין - - -
קארין אלהרר: תודה רבה אבנר עורקבי.
קארין אלהרר: אורי זכי, בבקשה.
<אורי זכי: תודה רבה.
<אורי זכי: אורי זכי מהחזית להגנת הדמוקרטיה, התארגנות אזרחית ששמה לה למטרה להביא לשקיפות בקרב עמותות שפעילות בתהליך הפוליטי.
<אורי זכי: אני קודם כל שמח על הדו"ח ואני רוצה להתייחס לנקודה ספציפית, שגם עושה בשולי הדו"ח אבל היא משהו שמאפיין הרבה עמותות שפועלות פה, בעיקר מהצד הימני של המפה הפוליטית ואני מדבר על חסיונות של תורמים.
<אורי זכי: הנה כמה דוגמאות.
<אורי זכי: 99% מהתרומות של מועצת יש"ע בין השנים 2006 עד 2013 הן לא שקופות.
<אורי זכי: 59% מהתרומות של רגבים בין השנים 2006 עד 2013 הן לא שקופות.
<אורי זכי: 88% מהתרומות של אם תרצו בין השנים 2006 עד 2013 הן לא שקופות.
<אורי זכי: הכוונה היא שהעמותות האלה פונות לבקש חיסיון מרשם העמותות, מקבלות אותו וכך עמותות שפעילות מאד בבית הזה, יוזמות חקיקה, אפילו יזמו חקיקה שנקראת שקיפות בעמותות לגבי תרומות ממשלות זרות, למרות שהעמותות האלה גילו באופן שקוף לחלוטין את מקורות התרומות שלהן לאורך השנים, עמותות שפועלות פה מקבלות באופן קונסיסטנטי חיסיון מרשם העמותות ולמעשה אנחנו לא יודעים מי משפיע על התהליך הדמוקרטי במדינת ישראל.
<אורי זכי: חוקים שמחוקקים בבית הזה על ידי גורמים עלומים שעומדים עם פרונט של כל מיני עמותות ימין ואני רוצה לדעת - - -
קארין אלהרר: איזו הפתעה.
קארין אלהרר: חוק השקיפות לא חל עליהן?
<אורי זכי: בדיוק, חוק השקיפות לא חל עליהן.
<אורי זכי: הוא חל על צד מסוים והן עצמן מקבלות חיסיון פער אחר פעם מרשם העמותות ואני רוצה לדעת האם יש-.
<אורי זכי: ויותר מזה.
<אורי זכי: חלק מהעמותות, יש תאגידים שרשומים שם כתורמים.
<אורי זכי: תאגידים שלא רשומים לא ממדינת ישראל, לא בארצות הברית.
<אורי זכי: לקחו איזה שהוא פייק-ניים – שם שלא קיים באף מקום, לפחות לא מהמחקר שאנחנו הצלחנו לעשות ויש לנו הרבה פחות משאבים ויכולות מאשר לרשם העמותות, מופיעים שם כתורמים.
<אורי זכי: האנשים האלה באים לכאן, מקדמים חוקים, מדברים בשם השקיפות ואני רוצה לדעת איך רשם העמותות מתכוון להתמודד עם הבעיה הזאת.
קארין אלהרר: שלום חבר הכנסת ברושי שהצטרף אלינו.
קארין אלהרר: אני אפנה, אלא אם כן תמר את רוצה עכשיו?
תמר זנדברג: כן, אני רוצה להגיד משהו, שאני אשמח אם הרשם יתייחס וגם מבקר המדינה.
תמר זנדברג: תראו, עמותות החברה האזרחית זה דבר שבשנים האחרונות הפך לנושא פוליטי בפני עצמו, מצד אחד גם בוויכוח הפוליטי בחברה הישראלית.
תמר זנדברג: כמו שציינת, גברתי יושבת הראש, הניסיונות כאן בבית לחוקק נגד עמותות, במיוחד עמותות שמאל ועמותות זכויות אדם במהלך שאמנם קצת קוצץ, אבל בכל זאת הצליח ויצא תחת ידי הבית הזה בשנה האחרונה, באחד מהמהלכים הכי שנויים במחלוקת ואני אומרת את זה ממש ממש בלשון המעטה.
תמר זנדברג: ורשם העמותות עומד ככה בתווך של כל הוויכוח הזה ואני חושבת שזה מצריך מאיתנו ככנסת, כוועדה הזו וגם מבקר המדינה, לקחת רגע זום-האוט ולהסתכל על מה התפקיד של רשם העמותות בעולם הזה.
תמר זנדברג: מצד אחד אנחנו לא רוצים שדרג מנהלי, מקצועי, פקידותי כזה או אחר ייהפך להיות הצנזור הכללי של החברה האזרחית בישראל והוא יהיה זה שינהל את הוויכוח הפוליטי במקום הכנסת, במקום הדרגים הנבחרים וגם במקום החברה האזרחית והוא יהיה זה שמגביל אותם או קובע מה כן ומה לא ומה זה עמותה פוליטית ומה המטרות ודברים כאלה ואחרים; וישתתף בוויכוח הפוליטי.
תמר זנדברג: מצד שני אנחנו רואים ניסיונות לעשות בדיוק את זה בצורה, אני חייבת להגיד, מאד מאד, אפילו אני אגיד אגרסיבית ובצורה שהיא לא שוויונית ברמה הפוליטית, כי ראינו את הממשלה ודרגים בכירים, כולל שרת המשפטים שממונה על רשם העמותות, שלוקחת חלק פעיל בשינוי כללי המשחק האלה.
תמר זנדברג: זה דברים שבאים מטעם הממשלה ולכן ממה נפשך – מהאופוזיציה, מהחברה האזרחית, שהיא בסוף הצד החלש במשוואה הזאת.
תמר זנדברג: לכן אני חושבת שלמען ההגינות, אנחנו צריכים להתכנס לעובדה שרשם העמותות צריך לבצע את התפקיד שלו בצורה שהיא מאפשרת את כללי המשחק לכולם.
תמר זנדברג: וכללי המשחק מבלי להיכנס להערכה הפוליטית של כל עמותה ומה היא עושה, אלא צריך לגבש כללי משחק שקודם כל השקיפות היא בראשם.
תמר זנדברג: הדברים שהוצגו כאן מראים תמונה מאד מאד מדאיגה שדווקא עמותות ששקופות לגמרי, שמפרסמות את התרומות שלהן באתרי האינטרנט שלהן, שמקבלות תרומות מגורמים – זה כונה כאן בכנסת ישות מדינית – כאילו שמדינות שמקיימות יחסים דיפלומטיים וכלכליים עם מדינת ישראל זה איזה סוכן זר שצריך לפשפש בצעדיו והוא משהו לא בסדר, אבל דווקא התרומות האלה הן שקופות וגלויות.
תמר זנדברג: אפשר לקרוא אותן גם באתר רשם העמותות, גם באתרים של העמותות עצמן ודווקא הן זכו כאן לרדיפה בכנסת ובזירה הציבורית.
תמר זנדברג: מצד שני, עמותות חסויות, ושמענו כאן באמת, העמותות המרכזיות ביותר שלוקחות חלק, אנחנו פוגשים אותן כאן בכל דיון.
תמר זנדברג: אין חבר כנסת נקרא לזה מהליכוד וימינה, שלא נעמד דום כשחלק מהעמותות האלה קוראות לדגל ודווקא התרומות שלהן באחוזים מאד נרחבים חסויות.
תמר זנדברג: זו תמונה מאד מאד מדאיגה.
תמר זנדברג: הדבר השני זה מה שנקרא ההשתתפויות, כספי ההשתתפויות או במילים אחרות הכסף הממשלתי, הציבורי, שמגיע לעמותות מסוימות.
תמר זנדברג: וגם כאן אני חושבת שחסרה שקיפות למה הולך הכסף הזה.
תמר זנדברג: איפה הוא.
תמר זנדברג: אנחנו מכירים בסעיפים של עמותות, כשהן מקבלות כסף ממשלתי זה מופיע בסעיף השתתפויות.
תמר זנדברג: לא כתוב איזה משרד ממשלתי, דרך איפה עובר הכסף, למה הוא מיועד.
תמר זנדברג: כל הדברים האלה גם כן חסויים ואז אנחנו רואים בחסות כסף ממשלתי, אנחנו רואים קמפיינים של תג מחיר, אנחנו רואים קמפיינים אנטישמיים של כל מיני ועדים ועמותות עם כסף ממשלתי.
תמר זנדברג: לכן אני חוזרת לדעתי לעיקרון המנחה.
תמר זנדברג: אסור בשום פנים ואופן שרשם העמותות יהפך להיות צנזור או גורם שמשחק במשחק הפוליטי.
תמר זנדברג: הדרך היחידה להבטיח את זה זה לנסח כללי משחק שבראשם השקיפות, שהם יהיו שווים ואחידים לכולם.
תמר זנדברג: לצערנו זה לא נעשה ואני חושבת שחלק מהדיון הזה צריך להתמקד בנושא הזה ושאנחנו נדע שרשם העמותות מבחינתנו זה דבר שקוף לחלוטין שלא משתתף בכללי המשחק לאף צד, אבל כן נותן את כל המידע לציבור.
קארין אלהרר: עורך דין אור סדן, התנועה לחופש המידע.
<אור סדן: כן, שלום.
<אור סדן: קודם כל אני מברך על הישיבה הזאת ובהמשך לדברים של חברת הכנסת זנדברג, ובכלל כשהמילה שקיפות מופיעה פה הרבה, זה כבר אומר שאנחנו במצב לא רע.
<אור סדן: אנחנו הגשנו בקשת חופש מידע לפני כמה חודשים, לקבל מידע שנוגע גם לסכום תרומות כולל, בכלל בעמותות בישראל וגם על תרומות חסויות שזכו בעצם לחיסיון, וזה מידע שלא קיים כיום במערכות של רשם העמותות.
<אור סדן: אני מבין שזה אמור להשתנות.
<אור סדן: אני מקווה שזה באמת יקרה, אבל אין ספק שאני חושב שחלק מהתפקיד של רשם העמותות זה באמת להשקיף את כל הנושא הזה.
<אור סדן: לדעת להגיד היום בשנת 2017 כמה כסף בכלל נכנס ממדינות זרות.
<אור סדן: אם זה מתאגידים זרים, מי זה התאגידים הזרים, מאיזה מדינות.
<אור סדן: מי מקבל כסף מהמדינה בכלל וכן הלאה.
<אור סדן: זה דבר שחייב להיות בשנה הזו כבר ישים באופן מהיר ונגיש, כדי ללמוד על אופי הפעילות של עמותות.
קארין אלהרר: יהודה דורון, בבקשה.
<יהודה דורון: אני רק רציתי לעזור להסביר נקודה שאבנר דיבר עליה.
<יהודה דורון: בבתי משפט בתביעות ייצוגיות, יש כספים שעורכי דין רוצים לתת לעמותות והתוצאה של הגרירה שעד שהוא מקבל את הניהול התקין, גרמה לו שהוא לא יכול לקבל את הכסף.
קארין אלהרר: לאבד תרומות.
<יהודה דורון: וזה דבר שלדעתי היה פותר הרבה בעיות לציבור נכים גדול, שהוא משרת אותם.
קארין אלהרר: מיד אני רוצה לעבור לקבל את התשובות.
קארין אלהרר: נמצא איתנו הרשם, עורך הדין גלובוס, שלום, תודה שהגעת.
קארין אלהרר: אני אשמח לשמוע את ההתייחסות שלך גם לכמה עניינים שכתובים בדו"ח, עניינים שהם לכאורה טכניים, אבל הטכניקה מביאה למהות.
קארין אלהרר: לעניין המערכת הממוחשבת שאמורה לתת מענה וממשק ברשות האוכלוסין ולמאגר האגודות והמפלגות, הדבר הזה כבר קרה?
<אייל גלובוס: אגודות ומפלגות?
קארין אלהרר: הדו"ח מראה שאין לרשם העמותות ממשק מחשובי עם רשות האוכלוסין וההגירה לבדיקת מספרי תעודות זהות של מייסדים, כדי לוודא שהם זכאים לעמוד בראש העמותות ושאין לכם גישה למאגר שמות של אגודות שיתופיות המפלגות, דבר שחוסם אפשרות לבדוק זהות בין שמות, שזה בעצם עילה לפסלות.
קארין אלהרר: יש לכם כבר מאגר כזה?
<אייל גלובוס: אני מיד אתייחס.
<אייל גלובוס: להתייחס קודם לדברים האלה?
קארין אלהרר: אז אני אגיד כמה דברים שאני אשמח להתייחסות שלך ואז תשלים.
קארין אלהרר: אני מבינה שהליך רישום של עמותה דורש בדיקה.
קארין אלהרר: זאת אומרת זה לא איזו חותמת גומי.
קארין אלהרר: ומצד שני, אני אשמח לדעת אם נבחנו חלופות לדואר הרגיל, להשתמש בדואר האלקטרוני, כדי שהדבר הזה יוכל לקרות בפחות מבן חודש לשלושה חודשים.
קארין אלהרר: זה לעניין הדברים הטכניים.
קארין אלהרר: רשות המיסים שחררה את עצמה מהדיון מסיבה לא ברורה.
<קריאה: אנחנו עושים מאמץ להביא אותם.
קארין אלהרר: טוב, אז בינתיים תדבר על זה ואז נראה.
<אייל גלובוס: שלום וברכה, בוקר טוב.
<אייל גלובוס: גם אני מודה על הדיון.
<אייל גלובוס: אני מודה על הדו"ח.