GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<בצלאל טרייבר: הפיקוד רכש אותם מתקציב שהועבר אליו על ידי רח"ל.
<בצלאל טרייבר: יש כמות מאוד גדולה של צופרים ניידים שנועדה למצבים שבהם התבררו פערים כתוצאה מדברים אחרים.
נחמן שי: גם אצל הבדואים בדרום זה פתור?
<בצלאל טרייבר: בכל מקום שבו יצטרכו, כל מקום שבו יצטרכו צופרים.
<קריאה: צופרים ניידים הם אחד הדברים לטובת המענה הזה.
<בצלאל טרייבר: מדובר במאות צופרים ניידים.
<בצלאל טרייבר: הדבר הבא הוא תכנית מעשית ונרחבת לפינוי וקליטת אוכלוסייה.
<בצלאל טרייבר: אני זה שעסק ב"צוק איתן" בפינוי ואי הפינוי של האנשים.
<בצלאל טרייבר: נכון, הייתי אז בערך שבועיים, או שלושה או חודש בתפקיד וגם אני לא הבנתי את המלים שאמרו לי, "מלון אורחים" וכד'.
<בצלאל טרייבר: אנחנו בוגרי הניסיון והלקחים שהיו ב"צוק איתן".
<בצלאל טרייבר: למדנו גם דברים אחרים.
<בצלאל טרייבר: הוכנה תכנית מקורית, היא נקראת "מלון אורחים", היא התקבלה בהחלטת ממשלה.
<בצלאל טרייבר: היא תכנית מסודרת ומתואמת, כולל זה שכל משרדי הממשלה יודעים מה תפקידם.
<בצלאל טרייבר: לא רק יודעים, אלא גם תרגלנו אותה חלקית במהלך התרגיל הלאומי שעשינו ב-2015, כולל ביצוע בפועל של קטע שבו לקחנו מפונים מדומים, הבאנו אותם לבתי ספר וביצענו קליטה כזאת בבית ספר בראשון לציון.
<בצלאל טרייבר: בעקבות "צוק איתן" הבנו שצריך להכין תכנית נוספת והיא תכנית מענה קטנה יותר, לאוכלוסייה שהסבירות של ההתפנות שלה היא יותר גבוהה בנסיבות של תרחיש הייחוס ולכן הוכנה תכנית.
<בצלאל טרייבר: אני קורא לה "מלונית", אבל היא שלב א' של "מלון אורחים" בעצם, שהיא התכנית שנועדה לתת מענה לשתי הקבוצות המרכזיות, אלה שנמצאים בעוטף עזה ואלה שנמצאים בעוטף לבנון, כאשר שמה התכניות האלו מתואמות כמעט עד כל יישוב לאן הוא הולך, איזה יישוב קולט אותו ולאיזה בית מלון הוא מגיע אם הוא לא יכול.
<בצלאל טרייבר: התכנית כוללת גם אוכלוסייה מתקשה, לאן מפנים אותה.
<בצלאל טרייבר: משרד הרווחה ומשרד הבריאות מתוכננים ותרגלו תרגול פינוי האוכלוסיות האלו במתקנים האלה במידת הצורך, למרות שהרעיון יהיה שנוכל למגן יותר את המתקנים האלה ושנצטרך לפנות אותם קצת פחות.
<בצלאל טרייבר: התכנית הזאת מתואמת עם הצבא ותואמת את התכנית הצבאית.
<בצלאל טרייבר: בתכנית הזאת בגדול יש שני גופים מרכזיים שאחראים, הצבא כמפנה ומשרד הפנים כקולט.
<בצלאל טרייבר: רח"ל הוא הגוף המתעד המתאם והמסנכרן את הפעילות הזו.
קארין אלהרר: והרשויות המקומיות?
<בצלאל טרייבר: הרשויות המקומיות הן חלק, שותפים, מכירים, יודעים.
<בצלאל טרייבר: הקב"ט של רשות המועצות האזוריות, שהוא הגוף המרכזי שאנשיו אמורים להתפנות לכאורה, הוא חלק מצוות התכנון.
<בצלאל טרייבר: זה לא שאין פערים, זה לא שאין לנו עדיין קשיים, יהיו תמיד.
<בצלאל טרייבר: גם בכל רגע נתון, גם כשזה יקרה, כמו שקרה לנו ב"צוק איתן", הדברים יכולים להתרחש בצורות שונות.
<בצלאל טרייבר: יושב פה ראש מועצה שהיה ב"צוק איתן", הוא לא חיכה לי, אבל גם אחרי שתושבים חזרו היה צריך לתת מענה.
<בצלאל טרייבר: המענה ניתן באופן מיידי באותו הרגע.
<בצלאל טרייבר: למדנו את הלקח, הבנו, הפנמנו חלק מהתהליכים, אנחנו יוצאים עם תכניות שהן אמורות להמשיך להיבנות ולהתקדם לאורך כל הזמן.
<בצלאל טרייבר: אנחנו גם נשתדל פעם בכמה חודשים להתאים אותן לכמות האוכלוסייה, כי האוכלוסייה גם משתנה בהיקפה, בעיקר בקיבוצים וביישובי הדרום, נכון לכרגע.
<בצלאל טרייבר: אני רוצה לציין בפניכם שבמהלך 2016, רח"ל, יחד עם כל משרדי הממשלה, הכינה מחדש את התורה והתכנית הלאומית לרעידות אדמה.
<יוסי ביינהורן: סליחה, אתה סיימת עם הנושא של פינוי אוכלוסייה?
<בצלאל טרייבר: כן.
<יוסי ביינהורן: מה עם מתפנים עצמאיים, תכנית למתפנים עצמאיים?
<בצלאל טרייבר: המתפנים העצמאים הם נושא מורכב.
<בצלאל טרייבר: בגלל שזה בשידור אני לא אתייחס לכול.
<בצלאל טרייבר: באופן עקרוני אנחנו היינו מעוניינים שלא יהיו מתפנים עצמאים, אלא שאנחנו נדע לשקול איפה צריך לפנות ונוכל לפנות.
<בצלאל טרייבר: לעומת זאת אנשים אחרים, נדע לקרוא להם ולבקש מהם להישאר, כי בסופו של דבר באיומים ובתרחיש הייחוס שאנחנו מכירים, ממש לא בטוח שטוב יותר להתפנות, כי איפה שתגיע יכול להיות שהמיגון שיש לך או היכולת שלך להסתדר הרבה פחות טובה מזאת שתתפנה מהם.
<בצלאל טרייבר: אבל בהינתן מצב של מתפנים עצמאיים אני קיימתי סדרה של דיונים בעניין.
<בצלאל טרייבר: יש פה דילמות מאוד גדולות כיצד להתייחס אליהם, אבל יש לנו כבר כיווני הסכמה, שלא סוכמו עדיין.
<בצלאל טרייבר: אני מקווה שבחודשים הקרובים נסכם גם את התפיסה הזאת, נציג גם אותה לקבינט ונקבל לגביה החלטות.
<בצלאל טרייבר: נכון לרגע זה יש לנו יכולת קליטה של כמעט 400,000 איש בתכנית הקליטה של משרד הפנים, זה נראה לי תכנית שיכולה לענות על מרב החלופות האפשריות, לצערי הרב, אם יתקיימו.
<בצלאל טרייבר: לכן התכנית הזאת עשויה לתת מענה, לא מלא, זה עד 400,000 איש.
<בצלאל טרייבר: נכון שאם יהיה ירי מסיבי בצפון אז יירדו 70,000 מקומות בצפון ואם יהיה ירי מסיבי בדרום יירדו עוד כמה, נגיע ל-300,000 נפש פחות או יותר נטו שאנחנו יכולים לקלוט, וגם זה, במצבי חירום דרמטיים יותר יש לנו מענה נוסף שהוא כרגע בשלבי בחינה ובנייה, לטווחים יותר ארוכים של זמן, משרד הבינוי מכין את התכניות שלו.
<בצלאל טרייבר: לגבי התורה הלאומית לרע"ד - - -
קארין אלהרר: משרד הבינוי נמצא?
קארין אלהרר: בואו תתקרבו לשולחן.
<בצלאל טרייבר: במהלך השנה עשינו עבודה נרחבת בנושא רעידת אדמה.
<בצלאל טרייבר: גם כתבנו את התורה מחדש, גם בחנו את התרחיש מחדש.
<בצלאל טרייבר: יש לנו בזה דילמות מאוד גדולות.
<בצלאל טרייבר: אנחנו נמצאים בתהליך לאומי של רענון וחידוש הידע, שיושלם, אני מקווה, במהלך יוני הקרוב, בתרגיל לאומי שיעסוק בנושא רע"ד.
<בצלאל טרייבר: עד אז יש לנו גם השתלמויות לאומיות, גם השתלמויות מחוזיות, אנחנו גם מתמרצים את משרדי הממשלה והגופים השונים לעשות אצלם ואני מקווה שנגיע גם לזה.
<בצלאל טרייבר: בהקשר לרעידת אדמה ולא רק, רח"ל כתבה ותרגלה תרגיל לאומי בנושא צונאמי, במידה שחס וחלילה יקרה כאן.
<בצלאל טרייבר: עסקנו בשנים האחרונות לראשונה - - -
נחמן שי: צונמי היה בשבוע שעבר - - -
<בצלאל טרייבר: יכול להיות, אם אתה יודע לכוון צונמי אז יש לך כישורים.
איל בן ראובן: < רק אם אתה יכול לכוון את הגלים.
חיים ילין: אנחנו חוטפים צונמי מכל העולם ואף אחד לא עושה - - ->
<בצלאל טרייבר: אנחנו ביצענו במהלך השנתיים האחרונות תרגילים לאומיים נרחבים, גם תרגיל בשבוע חירום לאומי, גם בתרגיל "נקודת מפנה" של 2015, גם שבוע חירום לאומי של 2016, שריכז מאות אנשים שעסקו בבחינה, לימוד ותרגול של נושאי חירום.
<בצלאל טרייבר: השתתפנו בתרגילים הצבאיים.
<בצלאל טרייבר: פעם ראשונה, אני חושב, שתרגילי הצבא המטכ"ליים שילבו בתוכם אלמנטים אזרחיים והשפעות אזרחיות.
<בצלאל טרייבר: כולל דרך אגב, שר הביטחון בתרגיל האחרון, ראיתי את ההערה הזאת שלך, לגבי הקברניטים, שר הביטחון ניהל במהלך התרגיל הצבאי האחרון דו שיח והערכת מצב במרכיבים האזרחיים של אותם תחומים שהשפיעו, מתוך אותו תרחיש שתורגל בצבא.
<בצלאל טרייבר: זה תהליך שהולך ומוטמע ומוצג.
<בצלאל טרייבר: לפני שנתיים בתרגיל "נקודת מפנה", ראש הממשלה קיים הערכת מצב שלו במרכיבים האזרחיים במסגרת התרגיל הלאומי.
<בצלאל טרייבר: אני חושב שבעניין הזה יש לנו התקדמות.
<בצלאל טרייבר: אם היא מספקת, אני חושב שלא, אבל היא רבה מאוד במעורבות של הדרג המדיני, בהבנה ובחיבור בין מערכת הלחימה הצבאית לבין הלחימה האזרחית במרכאות.
<בצלאל טרייבר: אנחנו בשלבי תכנית עבודה אסטרטגית.
<בצלאל טרייבר: העורף צריך להכין תכנית ל-40 שנה, ל-30 שנה, לא לחמש שנים.
<בצלאל טרייבר: לכן אנחנו נמצאים בתחילתה של תכנית כזאת - - -
קארין אלהרר: בוא נתחיל מתכנית מאושרת לחמש שנים.
<בצלאל טרייבר: אני ממליץ שנעסוק בכל הדברים ביחד, גם נדאג לאישור הזה וגם במקביל נכין תכנית ארוכה.
<בצלאל טרייבר: אני יכול להמשיך ולמנות פה הרבה מאוד דברים.
<בצלאל טרייבר: אני רוצה לומר שאני חושב ששני הפערים המרכזיים שאנחנו עדיין נמצאים בתוכם, ואנחנו פועלים בזה עמוקות, גם רח"ל, גם משרדי הממשלה, בליווי של המל"ל, בסיוע ובליווי של המל"ל הדוק מאוד, שני הדברים המרכזיים, האחד זה מוכנות הרשויות המקומיות, יש לנו פער משמעותי במוכנות שלהן.
<בצלאל טרייבר: הוא נובע מכל מיני מרכיבים, למרות שאנחנו עושים תכנית רב שנתית לקידום הרשויות ונעשתה בשנים האחרונות הרבה מאוד פעילות - - -
<בצלאל טרייבר: כי זה מורכב, זה מסובך, זה 256 רשויות, זה מסובך כי יש סוגים שונים של רשויות, אוכלוסיות שונות, חלק עם ניהול יותר טוב בתחומי החירום וחלק פחות.
<בצלאל טרייבר: אנחנו מנסים לייצר עכשיו יחד עם משרד הפנים תכנית לאומית להקים מחלקות חירום ולא מחלקות ביטחון, מחלקות חירום בכל אחת מהרשויות המקומיות.
<בצלאל טרייבר: יש שיפור ניכר במחסנים שלהן, שיפור עצום במודעות שלהן, בתרגול שלהן.
<בצלאל טרייבר: מאות רשויות תורגלו ב-2015 וב-16' ויתורגלו ב-17'-18', גם אצלן וגם בסימולטור שהוקם בפיקוד העורף ומתרגל אותן פיזית, את 50 אנשי הניהול המרכזיים בכל רשות שמגיעים לרמלה ומתרגלים שם תרגול נרחב מאוד את עצמם, בליווי של כל המערכת, כולל נציגי משרדי הממשלה והמרכיבים האזרחיים, אבל הפער שם הוא משמעותי.
<בצלאל טרייבר: הפער השני שהוא משמעותי עדיין, אני חושב שהוא בהחלט בעיה ברמה הלאומית ואנחנו עוסקים בו, נתייחס אליו תיכף, זה נושא המיגון של הפרט באזור הצפון ואולי גם בעיית המיגון הציבורי באזור הצפון.
<בצלאל טרייבר: שם יש לנו פערים משמעותיים.
<בצלאל טרייבר: אנחנו עוסקים בו.
<בצלאל טרייבר: רח"ל ביחד עם משרד השיכון הכינה תכנית על פי החלטת ממשלה שנקראת 2025, תכנית נרחבת מאוד.
<בצלאל טרייבר: זו תכנית שאמורה לתת מענה למרכיב מאוד גדול במיגון של הפרט באזור הצפון בעיקר, שם בהחלט שנים רבות לא עסקו בזה, למרות שבשנים האחרונות רח"ל ומשרדי הממשלה השקיעו מאות מיליוני שקלים, גם ברמת הגולן וגם בגבול הצפון, בשדרוג מרכיבים מסוימים בתחום המיגון, גם בבתי ספר, גם במרפאות וגם בדברים אחרים, אבל הפער הוא עדיין משמעותי.
קארין אלהרר: אדוני, אני באמת שואלת, אזרחים שמתגוררים בצפון ומכירים מהחדשות את האיומים שעשויים להתרגש עליהם, מהי המלצתך?
<קריאה: אני אתייחס להמלצות.
<בצלאל טרייבר: המלצתי לאזרחים או המלצתי לדרג המדיני?
קארין אלהרר: לאזרחים.
<בצלאל טרייבר: המלצתי לאזרחים היא שקודם כל יש חובה לכל אזרח לדאוג למיגון של עצמו.
<בצלאל טרייבר: כן, כל אזרח במדינת ישראל, גם את ואני, כל אחד בביתו, צריך לדאוג שיהיה לו ממ"ד.
<בצלאל טרייבר: זה החוק במדינת ישראל.
קארין אלהרר: ומה עם אלה שלא שפר עליהם גורלם ואין להם כסף לדירה בבניין חדש?
<בצלאל טרייבר: זה דיון אחר.
נחמן שי: בבנייה - - -
<בצלאל טרייבר: גבירתי היושבת ראש, על זה אמרתי שישבנו והכנו תכנית כי הבנו שיש פערים, גם עם אנשים.
<בצלאל טרייבר: חלק הם פערים סוציואקונומיים, חלק הם פערים מסוגים אחרים, בגלל שהמיגון בצפון קצת יותר כבד מהמיגון במרכז, בגלל סוג האיומים.
<בצלאל טרייבר: הכנו תכנית מענה, אני מקווה שנצליח להעביר אותה בחודשים הקרובים בממשלה.
<בצלאל טרייבר: משרד השיכון יוביל את התכנית הזו, מנכ"ל משרד השיכון, יחד איתנו.
<בצלאל טרייבר: אני מקווה שנוכל להוביל את זה יחד עם פיקוד העורף.
נחמן שי: מהי התכנית?
נחמן שי: לבנות ממ"דים?
נחמן שי: להוסיף חדרים?
<בצלאל טרייבר: התכנית היא לייצר ממ"דים, עקרונית לאפשר ממ"דים במחיר זול מאוד באופן יחסי - - -
חיים ילין: כמו שנעשה בעוטף עזה.
<בצלאל טרייבר: נרוויח מזה שני דברים מרכזיים.
<בצלאל טרייבר: נרוויח מזה גם ממ"דים וגם אולי חלק מזה חיזוק המבנים במקומות מסוימים כנגד רעידת אדמה.
נחמן שי: מי יממן את זה?
<בצלאל טרייבר: הרעיון בתכנית מדבר על חלק מזה שזה באשראי מדינה, חלק מזה בהטבות, חלק מזה זה בהשתתפות עצמית קטנה, תלוי במצבך הסוציואקונומי.
<בצלאל טרייבר: יש תכנית מאוד מפורטת.
נחמן שי: מהי העלות שלה?
<בצלאל טרייבר: עושים אותה בשלבים שונים.
נחמן שי: כי זה הפער העיקרי שהמבקר הצביע עליו.
חיים ילין: לא, מה פתאום?
<בצלאל טרייבר: זה לא הפער המרכזי.
נחמן שי: מה אתה אומר לי לא, חיים, אתה רק בדרום.
נחמן שי: בצפון הוא הצביע על פערים.
חיים ילין: קודם כל זה "צוק איתן", היו אנשים גדולים שגם תקפו את הצפון בצדק.
נחמן שי: זה התחיל ב"צוק איתן" אבל - - - פערים, שאל את המבקר.
<בצלאל טרייבר: יש פער, הפער במיגון הוא פער.
<בצלאל טרייבר: אני לא יכול להתכחש לו, אני עוסק בו יום יום.
<בצלאל טרייבר: יש לנו תכנית, אני אמרתי במקום אחר ובנסיבות אחרות שמדינת ישראל, אם תשקיע 250 מיליון שקל בשנה, במהלך 20 השנים הבאות, כל שנה, תשדרג את מוכנות העורף בהרבה מאוד מרכיבים באופן משמעותי.
<בצלאל טרייבר: זה בנוסף על מה שהמשרדים עושים.
<בצלאל טרייבר: המשרדים משקיעים כסף רב.
קארין אלהרר: תראה מה זה, זה בדיוק הכסף ששילמו לחברי כנסת בתקציב המדינה.
חיים ילין: היינו יכולים לגייס אותם לתכנית של רח"ל.
קארין אלהרר: זה מה שהיינו צריכים לעשות.
<בצלאל טרייבר: זו גם התכנית, בדיוק שהכסף של הגדר, דרך אגב.
חיים ילין: מל"ח, במזנון מחלקים מלח, למה אתה אומר את זה כך?
<קריאה: אתה אומר שיש לך מספיק מלח.
<בצלאל טרייבר: אני חושב - - -
קארין אלהרר: אדוני, אני רק רוצה להזכיר לך את הדיון הקודם, שבו הפניתי, גם אותך וגם את אדוני נציג המל"ל, לאמירה שצוטטה בדוח מבקר המדינה, שאמרתם שהאחריות היא של האזרח.
קארין אלהרר: אתם התנגדתם לאמירה הזו וקצפתם כאן שזה מעולם לא נאמר והנה, אתה אומר אותה שוב.
<בצלאל טרייבר: אני לא זוכר שלא אמרתי אותה.
<בצלאל טרייבר: אני אומר, אני אשיב - - -
קארין אלהרר: חבל שאין לי פרוטוקול.
<בצלאל טרייבר: אני אתן לרמ"ח מיגון, שהוא ממונה על התחום הזה, לומר את דברו.
<בצלאל טרייבר: אזרח מדינת ישראל, את ואני וכל אחד מהיושבים פה בחדר, צריך לדאוג לעצמו למיגון, זה החוק, נקודה.
<בצלאל טרייבר: זה נכון לגבי הבדואים, דרך אגב, ששאל קודם חבר הכנסת וזה נכון לגבי בצלאל טרייבר וגם לגבי גב' קארין אלהרר.
קארין אלהרר: איפה החוזה בין האזרח למדינה שהמדינה דואגת לו?
<בצלאל טרייבר: המדינה דואגת להרבה מאוד דברים.
<בצלאל טרייבר: אותה שאלה אפשר לשאול למה אנחנו בונים חדרים כאלה או אחרים.
<בצלאל טרייבר: יש חוקי בנייה, חוק הבנייה קובע שכל אחד בונה לעצמו גם ממ"ד, זה חלק מהחוקים במדינת ישראל.
איל בן ראובן: אני רוצה מילה, תראו.
איל בן ראובן: קודם כל - - -
<זאב צוק רם: זה מתקיים.
<זאב צוק רם: אז למשל בעוטף עזה, המדינה לקחה - - -
<בצלאל טרייבר: למזלנו נחקק - - -
קארין אלהרר: אבל למה לחכות לעוד "צוק איתן" כדי לבנות בעוטף עזה או בצפון?
<זאב צוק רם: אבל מי אמר שצריך לחכות?
איל בן ראובן: אני חושב שיש פה - - -
קארין אלהרר: זה אפילו עוד לא אושר, זה הכול באוויר, אני לא מצליחה להבין את ההתנהלות הזאת בכלל.
איל בן ראובן: אני רוצה רק להגיד מילה.
<בצלאל טרייבר: סליחה, אייל, עוד שני משפטים ואני אסיים, בבקשה.
<בצלאל טרייבר: אני מבקש להתייחס לכמה הערות שאתם העליתם.
<בצלאל טרייבר: האחת היא נושא מערך ההתרעה והצפירה.
<בצלאל טרייבר: אנחנו השקענו בשלוש האחרונות מעל 250 מיליון שקל בשדרוג מערך ההתרעה והצפירה.
<בצלאל טרייבר: הוא ממשיך להיות מושקע והוא ממשיך להתקדם על פי תכנית רב שנתית שסוכמה במקור על ידי ראש הממשלה.
<בצלאל טרייבר: כמובן שברבות השנים בהתפתחויות טכנולוגיות היא מותאמת בהתאם, אבל מתפתח תרחיש קבוע.
<בצלאל טרייבר: גם בשנת 2017 יושקעו 25 מיליון שקל בשדרוג מערך הצפירה.
<בצלאל טרייבר: זה נכון גם למרכיבים אחרים שלא כאן המקום להתייחס אליהם.
<בצלאל טרייבר: אני לא מכיר נושא דרמטי של חוסר בצופרים.
<בצלאל טרייבר: ייתכן ויימצאו גם באזור - - -
חיים ילין: הבעיה לא הייתה צופרים, הבעיה הייתה התרעה על פצמ"רים ב-103, שהמערכות לא זיהו אותם.
<בצלאל טרייבר: על זה, ברשותכם, בשידור הזה אני לא אתייחס, בסדר?
<יוסי ביינהורן: הבעיה היותר קשה היא בצפון, חיים, עם כל הכבוד, ולזה אני מניח שטרייבר לא יתייחס פה בגלל בעיות, אבל צריך להבין שיש שם בעיות.
נחמן שי: אבל זה כתוב בדוח.
<יוסי ביינהורן: נכון אבל לא ברמת פירוט.
נחמן שי: נכון, אבל כתוב בדוח - - -
חיים ילין: אנחנו לא מכירים - - -
נחמן שי: - - - כמה מיליונים.
<זאב צוק רם: אפשר לומר כן, שיש איזשהו פתרון חלקי לתת את המענה בצפון, לא יפורט כאן, לאור מה שעשינו בדרום בשנה האחרונה.
איל בן ראובן: אני רוצה לומר מילה.
איל בן ראובן: תראו, לגבי העניין של מרכזי, לא מרכזי בהקשר של האיום הפיזי על האזרחים, בתרחיש כפי שאנחנו מכירים אותו, תרחיש שסבירות ההפתעה שבו, כלומר, כזה שאנחנו לא התכוננו אליו במשך החודשיים האחרונים והכנו את עצמנו ופינינו תושבים ועשינו כל מיני מהלכים, חטיפה של שלושה חיילים או חס וחלילה כל מיני דברים כאלה, מה שיקבע את כמות האזרחים שייפגעו במהלך הראשון יהיה היכולת של האזרחים להיכנס לאיזשהו מקום שמגן עליהם פיזית תחת איום של אלפי טילים ורקטות שיפלו עליהם.
איל בן ראובן: לא "צוק איתן" מדמה את זה ולא שום דבר אחר שאנחנו יכולים להעלות בראשנו בעניין הזה.
איל בן ראובן: זה יהיה המדד.
איל בן ראובן: נדמה לי שעל הדבר הזה, אני אתפלא אם יש עליו ויכוח, על הנושא הזה.
איל בן ראובן: לכן, מרכזי לא מרכזי, זה ועוד איך מרכזי, כי זה יקבע האם כשצה"ל ייצא למהלך התקפי כזה או אחר, אם אנחנו יוצאים עם חס וחלילה יהיו 300 הרוגים אזרחים כי לא מיגנו אותם, אז זה כבר לא חשוב מה צה"ל יעשה, את המלחמה הפסדנו, אני מקווה שגם זה ברור, כי זה היעד המרכזי של אויבינו – אזרחים.
איל בן ראובן: לאור זאת, כרגע, ממה שאנחנו שומעים פה בתכנית, נדמה לי שטרייבר אומר את זה חד משמעית וזה ברור, כרגע, לגבי הנושא הזה של מיגון אזרחים, ויש תקדים דרום, היות ויש תקדים דרום אז אין דבר כזה שהמדינה לא תשתתף בצפון, שהיא תגיד, "בדרום מיגנו ובצפון, מסעודה מקרית שמונה, את תמגני את הבית שלך.
איל בן ראובן: זה עולה 140,000 שקל, תיקחי 140,000 שקל, מזה שאין לך כסף לאכול ותמגני את הבית שלך".
איל בן ראובן: זה כמובן לא סביר ולא יהיה ולא קיים.
איל בן ראובן: גם על זה, נדמה לי, יש הסכמה.
איל בן ראובן: לכן, נכון לכרגע, בתקציב מדינת ישראל אין גרוש לנושא הזה.
איל בן ראובן: הייתה ועדה והיו עבודות וכולם מסכימים, אין כרגע שום דבר לנושא הזה.
קארין אלהרר: העבודות מעולם לא אושרו.
איל בן ראובן: זאת שערורייה, אני אומר, ברמה הלאומית ואני לא פונה פה, לא לטרייבר ולא לוובה, הם עושים את עבודתם ואני יודע שהם עושים את עבודתם ואני מכיר את העבודות שלהם והם עושים עבודה מצוינת, רק ממשלת ישראל מתכנסת, התכנסה, ולא מאשרת את הדבר הזה ולא נותנת לזה לקרות.
קארין אלהרר: אני מתה לדעת מה קורה בקבינט הזה, כל כך הרבה ישיבות.
איל בן ראובן: היא לא נותנת לזה לקרות לכן מפה צריכה לצאת קריאה מטורפת בעניין הזה, זה חיי אדם.
איל בן ראובן: אני אומר לכם, אנחנו מדברים על אזעקות ועל הזה, והכל חשוב, אבל מה שיקבע את כמות ההרוגים בקרית שמונה יהיה הגגות שיאפשרו להם להיכנס מתחת ולהתמגן.
קארין אלהרר: חיים, משפט.
חיים ילין: אמרת לא נאומים, אז לא נאומים.
חיים ילין: אני רק רוצה לבינוי עצמו.
חיים ילין: זו אחת הבעיות הקשות, זו הזדמנות בשביל כולנו.
חיים ילין: תראו, בעוטף עזה אנחנו מטפלים תמיד באוכלוסייה שנקלטת עכשיו, היא האוכלוסייה לא הבעייתית אלא היא האוכלוסייה שעד היום לא יודעת מהי מלחמה.
חיים ילין: דאגנו אחרי "עופרת יצוקה" שקלטנו, אחרי "עמוד ענן" ואחרי "צוק איתן", הם לא יודעים.
חיים ילין: לכן, קודם כל, אני מתייחס לזה שצריך לטפל באוכלוסייה הזאת וצריך תקציבים לזה.
חיים ילין: אחת.
חיים ילין: שתיים, ברגע שיהיה סיקול ממוקד או כל אירוע כזה, חבר'ה, הילדים גדולים, הם מניעים את האוטו ולוקחים את המשפחה.
חיים ילין: הם למודי ניסיון.
חיים ילין: הם יודעים בדיוק מה הולך להיות, אז אי אפשר לעצור אותם בכלל.
חיים ילין: אף ראש ממשלה ולא ראש רשות, אף אחד לא יכול לעצור אותם, הם ייסעו, אלא מה?
חיים ילין: ופה באה הנקודה.
חיים ילין: אי לכך שהחוסן הוא חוסן קהילתי ולא אישי, לא אישי, הרי אנחנו בונים קהילות, מאוד חשוב שלפחות יידעו לאן נוסעים ואז לטפל בקהילה במקום הזה.
חיים ילין: אנחנו לא שולטים על 100% אבל אם 70% מהאוכלוסייה תהיה שם אז כשיחזרו תהיה קהילה איתנה שלא פחדה לעזוב את המקום ולחזור.
חיים ילין: אם לא אז אנחנו נתמודד עם הרבה בעיות פסיכולוגיות.
קארין אלהרר: לנקודה הזאת ואחריו חבר הכנסת נחמן שי, הנקודה הזו של מפונים עצמאיים.
קארין אלהרר: אני מבינה שזה לא משהו שאתם רוצים לעודד אותו ובכל זאת, כולנו מבינים שאף אחד לא יישאר אם רואים שמסוכן להם, או לחלופין רואים שאין להם מיגון כי לא היה להם כסף למגן ובכל זאת, מה התכנית?
קארין אלהרר: מפונים עצמאיים – לאן וכמה?
<בצלאל טרייבר: אני אתן תיכף לוובה להשיב, אני רק מבקש להבהיר.
<בצלאל טרייבר: אמרתי קודם, התכנית הלאומית כרגע מאפשרת קליטה של בסביבות 400,000 איש, משרד הפנים יודע לקלוט כ-400,000 איש.
קארין אלהרר: ליישובים אחרים?
קארין אלהרר: לבתי מלון?
קארין אלהרר: לאן לוקחים אותם?
<בצלאל טרייבר: ליישובים אחרים, לבתי מלון, לבתי ספר, בעיקר בתי ספר ומלונות, אבל אחד הדברים העיקריים שיש זה קודם כל לדאוג שאלה מקומות שיש בהם מיגון.
איל בן ראובן: השאלה היא אם יש שם מיגון, גם לשם זה יגיע.
<בצלאל טרייבר: בבתי ספר יש מיגון - - -
קארין אלהרר: בכולם?
<בצלאל טרייבר: כן, כן, זה תנאי, זה תנאי שיש שם מיגון.
<בצלאל טרייבר: שתיים, יש שם תשתיות בסיסיות של מים, חשמל וביוב, שאפשר להמשיך לתת שירותים בסיסיים, כמובן הרשויות צריכות לתת.
<בצלאל טרייבר: התשובה לגבי מתפנים עצמאית, אמרתי שאני מקווה שהם לא עוברים את הרף הזה, שאליו אנחנו מוכנים בסך הכול.
<בצלאל טרייבר: מכאן אפשר להבין מה יכולות המענה שלנו במצבים מסוימים, אבל לא השלמנו את העבודה על העניין של מתפנים עצמאית, אני מסכים.
<בצלאל טרייבר: המתפנים עצמאית, כשהם מתפנים מתוך המקומות שאמורים להיות מתפנים או מתוכננים, חיים יודע, מתייחסים אליהם כאילו פינינו אותם, גם אם הם התפנו עצמאית.
<בצלאל טרייבר: זה קרה ב"צוק איתן".
<בצלאל טרייבר: אני לא פיניתי אותם, הוא פינה אותם עם אוטובוסים של המועצה, אנחנו קלטנו אותם וגם בדיעבד מימנו את הכול, כולל כל התקופה.
<בצלאל טרייבר: לכן אמרתי קודם ואני חושב שההבנה ברמה הלאומית הזאת קיימת, מובנת והיא מרכיב מסוים.
<בצלאל טרייבר: לשמחתי היא לא עמדה במבחן, אני מקווה שגם לא תעמוד למבחן בעתיד הקרוב.
קארין אלהרר: וובה, רצית להשלים.
<זאב צוק רם: רציתי להגיד, בהמשך למה שבצלאל אמר, אז באמת היה צריך להחליט בסוף לגבי מתפנה עצמאי.
<זאב צוק רם: אנחנו הולכים יותר כנראה לתפיסה שמתפנה עצמאי שווה למפונה, אבל יש פה איזושהי בעייתיות מסוימת, כי המתפנים העצמאים בדרך כלל - - -
<בצלאל טרייבר: את זה, בגלל שזה בשידור, לא רציתי להגיד.
<זאב צוק רם: מפונה עצמאית בדרך כלל יילך בתחילת הפינוי שלו למשפחה שהוא מכיר, לקרובים, אבל גם פה יש איזוהי בעייתיות מסוימת, כי כמה אפשר לארח מישהו לאורך זמן?
<זאב צוק רם: אנחנו צריכים למצוא את המודל, איך אנחנו יודעים ומזהים, כדי אחר כך לצאת ולהביא אותם לאותם מקומות שטרייבר דיבר עליהם, ה-400,000 שביכולות הקליטה.
<זאב צוק רם: זה לא דבר פשוט משום שכמו שנאמר פה, כמו שחבר הכנסת חיים אמר, אני עכשיו נמצא ביישוב בצפון, עכשיו החלטתי שאני כבר לא יכול לשבת, לקחו את בעלי למלחמה במילואים, אני מכניסה את הילדים לבגאז' והופ, נוסעת, למי אני נוסעת?
<זאב צוק רם: לסבתא שגרה בתל אביב.
<זאב צוק רם: יכולה לשבת שם שבוע, שבועיים, העסק ממשיך.
חיים ילין: שם הטילים יותר גדולים, דרך אגב.
חיים ילין: מפחיד הרבה יותר שם.
<זאב צוק רם: כן, יכול להיות.
<זאב צוק רם: אגב, מה שכן, אנחנו נכנסנו לתהליך שנוכל לנתב את המתפנים עצמאית לצירי תנועה כדי שלא יפריעו לצירי התנועה של צה"ל.
<זאב צוק רם: זה דבר מאוד חשוב.
<זאב צוק רם: אנחנו רוצים לראות האם תוך כדי הניתוב אנחנו גם נדע לנטר אותם, כמה עזבו, לאן הם עוזבים וכן הלאה, כדי שאפשר יהיה לתת מענה.
<זאב צוק רם: בהמשך למה שבצלאל אמר, זו אופרציה, זה לא דבר פשוט כל כך.
קארין אלהרר: אני מבינה, באמת, אני מאוד מבינה את העניין ובכל זאת אני רוצה לשאול, מבחינת לוחות זמנים, איך אתם רואים את הדברים, תוך כמה זמן נוכל לברך על איזושהי תכנית שהיא בת ביצוע בלחיצת כפתור?
<בצלאל טרייבר: תכנית לפינוי וקליטת אוכלוסייה קיימת עכשיו.
קארין אלהרר: לביצוע ביום פקודה?
<בצלאל טרייבר: לביצוע בתוך שעה.
קארין אלהרר: מאושרת על ידי הקבינט?
<בצלאל טרייבר: מאושרת ומתואמת.
<בצלאל טרייבר: בתוך שעה.
קארין אלהרר: מאושרת על ידי הקבינט, אדוני?
<בצלאל טרייבר: מאושרת על ידי כולם.
<בצלאל טרייבר: גם הקבינט.
<בצלאל טרייבר: אנחנו רק הפכנו אותה מתכנית קבינט לתכנית מעשית.
<בצלאל טרייבר: יש חפ"קים, יש חמ"לים, יש - - -
קארין אלהרר: בכל הרשויות המקומיות?
<בצלאל טרייבר: הרשויות המקומיות המדוברות מכירות, יודעות, שותפות, מתורגלות.
<יוסי ביינהורן: משרד הבינוי מוכן?
<בצלאל טרייבר: כן, יש פערים.
<בצלאל טרייבר: אני מסתכל על הבחור מהמועצות האזוריות, כי הוא כל הזמן מזכיר לי שיש פערים.
<בצלאל טרייבר: נכון, יש פערים עדיין.
איל בן ראובן: אנחנו לא רק בועטים.
איל בן ראובן: אגב, בתרגיל בצפון אני ראיתי את התכנית הזו מתורגלת בחמ"לים, בחפ"קים, התכנית הזו בהחלט בשלבי התפתחות ומתקדמת, אנשים מתרגלים אותה.
איל בן ראובן: היא חשובה מאוד, אני רק חושב - - -
קארין אלהרר: תראו, אני לא יודעת, יכול להיות שהבנת הנשמע שלי קלוקלת.
קארין אלהרר: כשאני שומעת "יש פערים" זה אומר שביום פקודה עשוי להיות בלבול.
<בצלאל טרייבר: לא, ביום פקודה עשויים להיות שינויים שנצטרך להתמודד איתם, כי התברר לנו - - -
קארין אלהרר: האם מדובר בשינויים שאנחנו יודעים להתמודד איתם ביום פקודה?
<בצלאל טרייבר: אני אסביר לך, כן, כי כשאתה מכין תכנית למספר עשרות אלפי אנשים ויש יישוב שצריך להגיע ליישוב אחר, אבל מתברר שביישוב הזה נמצאת כרגע קהילה מסוימת שם והוא לא יכול בשש השעות הקרובות לקלוט, אז נבצע שינוי, נעביר למקום אחר, נפנה את האנשים שהגיעו לאותו יישוב, יחזרו למקומם ונאפשר את זה.
<בצלאל טרייבר: אותו הדבר עם בתי מלון.
<בצלאל טרייבר: אנחנו מבינים שזה תהליך, גם הפינוי לא קורה בשעה, גם הוא לוקח זמן, גם הוא לוקח יום או יומיים או שלושה.
<בצלאל טרייבר: לכן התהליך הזה הוא מתוכנן, הוא נצפה, כולל בחינה של תהליכים, מה שנקרא "מקרים ותגובות", במצבים שבהם יכולים לקרות.
<בצלאל טרייבר: כשאת שומעת "פערים" אלה פערים שמתברר בהם שיש יישוב שמפונה ויש בו 500 נפשות, הוא צריך לעבור למקום שיש בו 450 מקומות, אבל אנחנו יודעים שגם לא כל ה-500 יתפנו, מניסיון עבר.
<בצלאל טרייבר: חלק יישארו, חלק לא ירצו ללכת למקום ציבורי.
<בצלאל טרייבר: צברנו קצת ניסיון בדבר הזה.
<בצלאל טרייבר: התכנית, אני מקווה שכולם מצפים שכל הזמן יהיו בה פערים, שכל הזמן נתקדם בתכנון שלה וגם נרחיב אותה לאט לאט, גם לחלופות אחרות.
קארין אלהרר: חבר הכנסת נחמן שי, אחריו נציג משרד הבינוי.
נחמן שי: אני מאוד מתפעל מההתקדמות שחלה בתחום הזה במשך שנים, גם מהעבודה שאתה עשית, וובה, גם מהעבודה שאתה עושה, טרייבר, אבל כנראה שככל שאתם מתקדמים יותר, המציאות בורחת יותר.
נחמן שי: כלומר, ככל שנותנים תשובות האתגר גדל והולך.
נחמן שי: לפני 20 שנה, אם היית מציג תמונה כזאת היו כולם מתפעלים, אומרים: היי, זה נפלא, אבל כשאתה מציג אותה היום, אז האיום גדל פי כמה וכמה.
נחמן שי: אתה ציינת את הנתונים, כמה היו במבצע האחרון וכמה צפויים להיות לפי תרחיש הייחוס במלחמה הבאה, אז ברור שתשובה אין.
נחמן שי: אנשים שמתגוררים בצפון, מה לעשות, הביקורת התחילה בדרום, אבל היא עלתה צפונה, בניגוד הפוך לגשם בדרך כלל, בצפון יש פערים מאוד משמעותיים ואני לא יודע מאיפה תבוא התשובה.
נחמן שי: כל פתרון שבסוף מוליך לכסף יודעים שהכסף לא קיים.
נחמן שי: הוא לא קיים.
נחמן שי: אתה אומר 250 מיליון ב-20 שנה, נהדר, לא 250 ולא 100 ולא 50.
נחמן שי: הכסף לא קיים.
נחמן שי: ולכן, תושבי מדינת ישראל, שמתגוררים בחלק הצפוני שלה - - -
<זאב צוק רם: אני קוטע אותך.
<זאב צוק רם: אני אקטע אותך.
<זאב צוק רם: זה לא נכון יהיה לומר שלא הועמד תקציב לחלוטין בראייה כלשהי וכן הלאה.
<זאב צוק רם: אני קיבלתי תקציב ייעודי לדברים מסוימים שכמו שאמרתי חלק מהם הוא מיגון תשתיות, אסטרטגיות ודברים אחרים שאנחנו עוסקים בהם.
<זאב צוק רם: רח"ל קיבלה סיוע תקציבי.
<זאב צוק רם: האם קיבלנו מספיק והאם יש לנו כרגע יכולת?
<זאב צוק רם: מי שצריך לתת את המענה לבנייה של המיגון הזה זה לא רח"ל, זה משרדי הממשלה ושם יש התמודדות לא פשוטה.
נחמן שי: אני יודע - - -
קארין אלהרר: לכן אני רוצה לשמוע את משרד הבינוי.
נחמן שי: עוד שנייה, בבקשה.
נחמן שי: אני מכיר את התשובות.