GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קארין אלהרר: קיבלתם גם את ההמלצות בנוגע לטייזר?
<שי יאסו: כל ההמלצות התקבלו, גבירתי.
קארין אלהרר: אתם אומרים שלגבי צוות החשיבה היועץ המשפטי אמור להחליט.
קארין אלהרר: בדיון הקודם אמרתם שיש לכם תכנית משל עצמכם למיגור הגזענות והגברת האמון.
קארין אלהרר: לא קיבלנו אותה.
<שי יאסו: יש לנו תכנית, גבירתי, שעובדת החל ממאי 2015, תכנית למניעה ולחיזוק האמון.
קארין אלהרר: בסדר, אבל אמרתם שתשלחו לנו.
<שי יאסו: את התכנית עצמה?
<שי יאסו: אני אשמח לשלוח בהקדם, בשמחה רבה.
<טלל דולב: קיבלתם אותה במצגת של כל המשרדים, התכנית כולה מפורטת במצגת שקיבלתם.
קארין אלהרר: מה זה המצגת של כל המשרדים?
<טלל דולב: שלום, אני טלל דולב, אני ראש מטה היישום של התכנית הממשלתית לשילוב יוצאי אתיופיה.
<טלל דולב: אנחנו העברנו לכם לקראת הדיון בשם כלל משרדי הממשלה, כולל המשרד לבטחון פנים, את התכניות - - -
קארין אלהרר: מתי העברת?
<טלל דולב: אתמול בערב.
קארין אלהרר: וציפית שאני אעבור על זה?
<טלל דולב: לא, ציפיתי שתראו שזה קיים.
קארין אלהרר: זה רק כדי לסמן וי.
<טלל דולב: לא, זה ממש לא רק כדי לסמן וי.
קארין אלהרר: מה הייתה הציפייה?
<טלל דולב: הציפייה הייתה שתקבלו דיווח עדכני.
קארין אלהרר: אבל גבירתי מבינה שאני לא יודעת לקרוא לילה לפני דברים שאני אמורה להתעמק בהם.
<טלל דולב: כן, אני מבינה ואני מתנצלת, אנחנו בפעם הבאה נעביר את זה לפני כן.
קארין אלהרר: מנהלת הרפורמה, אדוני, האם תוכל לתת לנו סקירה קצרה לגבי העשייה שלכם עד כה?
<אווקה זנה: שמי עורך דין אווקה זנה.
קארין אלהרר: קודם כל, ברכות על התפקיד והרבה הצלחה.
<אווקה זנה: תודה רבה.
<אווקה זנה: אני נכנסתי לתפקיד שלי, אלה הימים הראשונים שלי, גם בדיוק - - - הכול ככה מתערבב.
<אווקה זנה: גם כמי שהיה חלק מהוועדה הבין משרדית, גם כמי שמכיר, המשימה שלנו כרגע היא לנסות להקים את היחידה ולהנגיש אותה לציבור ולנסות לשפר את הממשקים בין היחידות השונות ולהביא למצב שבו החברה הישראלית בכלל, אמי גם אמרה זאת, אנחנו, יוצאי אתיופיה, בזכות המאבק שלהם לשוויוןף בצדק רב, יצרו מציאות שבה כלל משרדי הממשלה מובילים מהלכים של תודעת שרות.
<אווקה זנה: בשירות הציבורי, הייתי פרקליט צבאי וקצין בפרקליטות הצבאית, לאחר מכן בפרקליטות המדינה.
<אווקה זנה: כל בוקר, כשהייתי פרקליט בפרקליטות המדינה, קמתי ואמרתי, אני משרת הציבור.
<אווקה זנה: אין כאן יריבויות בין משרדי הממשלה וכך צריך להיות, אנחנו צריכים להוביל מהלכים בשיתוף פעולה, גם עם חבריי למשטרה ושאר משרדי הממשלה.
<אווקה זנה: אני, גם בסיוע המאוד חשוב של אֶמי ושאר הגורמים הרלבנטיים, אנחנו בשיתוף פעולה עם טלל, שגם היא יחסית חדשה, אנחנו מתכוונים קודם כל לשים את היחידה כמקום שבו כל אזרח יוכל להגיש תלונה ולקבל מענה ראוי והולם, ביחס לכלל משרדי הממשלה.
<אווקה זנה: שלא ייווצר מצב שהצדק, כפי שעורך הדין אמר כאן, ייקח לו זמן לקבל מענה ואני, ככל שזה תלוי בי, אנחנו מתכוונים להיות יעילים, ממוקדים ביותר ובעיקר מונגשים, כי האמון הציבורי, גבירתי, צריך גם להיראות ולהיות נוכח, מונגש.
<אווקה זנה: זו המשימה שלנו, של כולנו, לא רק שלי.
<אווקה זנה: אני מאמין שאנחנו נצליח בעניין הזה.
קארין אלהרר: גברתי, את רוצה לתת סקירה?
<טלל דולב: אני רוצה להציג את מטה היישום ולהציג את התכנית בהתייחס לכמה דברים שנאמרו כאן.
<טלל דולב: לקראת אמצע 2015 ראש הממשלה כינס ועדת שרים והממשלה החליטה על תכנית מאוד מקיפה, שכוללת עשרה משרדי ממשלה.
<טלל דולב: התכנית נבנתה תוך התייחסות לדוח מבקר המדינה, שהדיון הזה נעשה בעבורו, על מנת להתמודד עם אותם הכשלים שעליהם דובר בדוח.
<טלל דולב: התכנית מבוססת על תהליך היוועצות ארוך מאוד שקיים משרד העלייה והקליטה עם יוצאי אתיופיה.
<טלל דולב: משרד ראש הממשלה וראש הממשלה בעצמו לקח אחריות על הובלת התכנית מטעם כלל משרדי הממשלה.
<טלל דולב: אנחנו במטה היישום קצת יותר ותיקים מאווקה פה, אנחנו עובדים כבר ארבעה חודשים עם כלל משרדי הממשלה, כשהתכנית הזו, בתוכה, ביחד איתכם, בכל ועדות הכנסת גם יש אמצעי בקרה שמיועדים להבטיח שני דברים.
<טלל דולב: האחד זה פעילות ממשלתית מתואמת, רחבת היקף, שתהיה נוכחות לממשלה גם בנושא של מניעת אפליה וגזענות מצד אחד, גם בנושא של סיוע בכל תחומי החיים ליוצאי אתיופיה, שיהיו גם מעקב ובקרה באמת אפקטיביים אחרי התכנית הזו.
<טלל דולב: אני מצטערת שזה היה אתמול בלילה, אבל אנחנו כן העברנו לוועדה, ואפשר לדון בה גם בזמן אחר, מצגת מאוד מפורטת שמפרטת את כלל פעולות המשרדים, שמפרטת את ההצעה התקציבית.
<טלל דולב: אנחנו איתרנו את ההקצאות התקציביות בכל אחת מהתקנות התקציביות, אנחנו עוקבים אחריהן באמצעות סימון מיוחד בתוך תקציב המדינה - - -
קארין אלהרר: האם זה כסף שהוא תוספתי או כסף מתוך המערכת?
<טלל דולב: זה כסף שהוא תוספתי.
<טלל דולב: חלקו - - - אנחנו מדברים על סדר גודל של כמעט קרוב ל-200 מיליון שקלים בשנה, כולל התכנית החדשה של משרד החינוך שבוודאי שמעתם עליה בתקשורת.
<טלל דולב: אנחנו מדברים על מגוון של כ-70 פעולות בתחומי חינוך, רווחה, בריאות, שיקום ותעסוקה, השכלה גבוהה וגם יחידות שונות כמו נש"מ שאם תרצי הם ידווחו יותר בהרחבה, כשהמטרה היא לסייע להשתלבות מיטבית של יוצאי אתיופיה, תוך כדי צמצום פערים, עם מגוון מאוד גדול של מענים, להכיר בחזקים ולחזק אותם, לצמצם פערים של אותן אוכלוסיות חלשות.
<טלל דולב: בעצם אנחנו רואים את זה כאיזושהי פעולה משולבת שמצד אחד ההשתלבות בחברה ובחיי היומיום במוסדות תשתפר ומצד שני, אנשי הקהילה יקבלו את הכלים גם להצטיין וגם להתמודד כשווים מול שווים עם כלל אזרחי מדינת ישראל.
קארין אלהרר: בוקר טוב, גבירתי.
<עירית בירן: אני מבקשת להתנצל על שהמכתב עדיין לא הגיע אלייך.
<עירית בירן: מנכ"לית המשרד בחופשה, ממלאה את מקומה המשנה למנכ"לית והיא הייתה בחופשת מחלה בימים האחרונים ולא היה מי שיחתום.
<עירית בירן: היא הגיעה היום לעבודה ואני קיבלתי הודעה שתישלח היום התשובה.
קארין אלהרר: אבל יש לך תשובה לתת לנו?
<עירית בירן: יש לי תשובה לתת לכם.
<עירית בירן: קודם כל בנושא של המסלול המבדל להכשרת מורים, הוא לא מסלול להכשרת מורים, המורים לומדים יחד עם כל הסטודנטים האחרים במסלולים שונים.
<עירית בירן: התכנית היא תכנית תוספתית או מעטפת כדי לחזק מנהיגות.
<עירית בירן: הרעיון הוא לעזור להם להשתלב יותר בקלות כשהם מגיעים לבית הספר ולהיות בפוטנציה לקראת הכשרה אחר כך לניהול בתי ספר וכן הלאה.
קארין אלהרר: למה אי אפשר לעשות את זה מתוך תכנית קיימת?
<עירית בירן: כי אין תכניות קיימות שלוקחות את כלל הסטודנטים.
<עירית בירן: יש תכנית לעולים חדשים שמגיעים מצרפת, או לקבוצות שונות ייחודיות, אבל אין תכנית אחת שאומרת:
<עירית בירן: אני אוספת סטודנטים שלומדים בשוטף עם כל הסטודנטים האחרים ונותנת להם תכנית תוספתית.
<עירית בירן: היו בשנים עברו, אבל היום יש מעט - - -
קארין אלהרר: למה יוצאי אתיופיה שונים מעולים מצרפת?
<עירית בירן: כי העולים מצרפת צריכים תרגום, עבודה על שונות תרבותית אחרת.
קארין אלהרר: בסדר, אז הם מקבלים את השונות שלהם.
קארין אלהרר: יבואו בני הקהילה, יקבלו את השונות שלהם אבל בתוך תכנית קיימת.
<עירית בירן: זה עובד באותה שיטה.
<עירית בירן: תראי, אפשר לחבר צרפתים לבני הקהילה ולהחליט שכל אחד עובד בחדר בקבוצה נפרדת, אבל זה אותו רעיון.
קארין אלהרר: צריך לחבר את כולם לישראלים וישראליות - - -
<עירית בירן: הם לומדים עם כולם.
קארין אלהרר: גם יוצאי אתיופיה, גם עולים, גם כל אחד, לתת לו את הסל שלו.
קארין אלהרר: למה כל השונות הזאת?
קארין אלהרר: למי זה תורם?
<עירית בירן: קודם כל, כולם לומדים עם כולם.
<עירית בירן: בכיתה הם לומדים עם כולם ואין שונות וכן הלאה.
<עירית בירן: יש אופציה לקבל תוספת יותר מותאמת - - -
קארין אלהרר: אני אשאל את זה כך.
קארין אלהרר: מכיוון ששמעתי מהשטח דברים אחרים, האם היום, בן קהילה או בת קהילה, שרוצים ללמוד במסלול הרגיל, זה יתאפשר להם?
<עירית בירן: הם לומדים במסלול הרגיל.
קארין אלהרר: זיוה, את רוצה לדבר?
<מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: אני רוצה לומר שתי מלים.
קארין אלהרר: רק רגע, שנייה, מבקר המדינה.
<מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: אני רק רוצה לציין שהטיפול בדוחות לא מונע ממשרד מבקר המדינה והעומד בראשו ומנהלת לשכתי רחל טבאי שיושבת כאן, לעזור לבני הקהילה, לא רק במגזר הציבורי, ששם יש קשיים, מכרזים ותנאי קבלה קשים כאלה ואחרים, אלא שאנחנו מפנים גם חברים שמגיעים מהקהילה למקומות עבודה במגזר הפרטי.
<מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: ככל שתלוי בי, ואני מכיר משרדי עורכי דין, אני מפנה את עורכי הדין להתקבל למשרדים.
<מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: אנחנו נמשיך ונסייע לקהילה הנהדרת הזו להשתלב בצורה מלאה בחברה הישראלית.
<מבקר המדינה יוסף חיים שפירא: תודה.
קארין אלהרר: כן, בבקשה, גבירתי.
<אורנה שץ: תודה.
<אורנה שץ: אני ד"ר אורנה שץ אופנהיימר, עוסקת בהכשרת מורים, גם במשרד החינוך וגם במערכות האקדמיה.
<אורנה שץ: אנחנו מנהלים קרוב לעשר שנים תכנית שנקראת תכנית תספ"ה, "תכנית סטודנטים פרחי הוראה" לבני הקהילה האתיופית, כאשר הסטודנטים לומדים מה שהם רוצים, במסלולים הרגילים.
<אורנה שץ: זה יכול להיות על יסודי, זה יכול להיות גן ילדים, זה יכול להיות מקרא, זה יכול להיות מתמטיקה, מה שהם רוצים.
<אורנה שץ: אנחנו מעמידים לרשותם מערכת של מעטפת אקדמית, חונכויות וגם מלגות.
<אורנה שץ: לאחרונה קיבלנו באופן מיוחד מלגות עבור הסטודנטים האלה.
<אורנה שץ: הסטודנטים האלה יכולים ללמוד איפה שהם רוצים ומה שהם רוצים ואנחנו עומדים לרשותם.
<אורנה שץ: יש לנו בתכניות שלנו ויש לנו גם מרכז לתכניות האלו, קרוב ל-250 סטודנטים.
<אורנה שץ: זה לגבי שלב ההכשרה.
<אורנה שץ: לגבי שלב ההשמה - - -
איתן ברושי: מה עם מלגות?
<אורנה שץ: הם מקבלים.
<אורנה שץ: כל סטודנט עד גיל 28 יכול לקבל כמו כל מי שנקרא בלשון הישראלית עולים, יכול לקבל ממינהל הסטודנטים שכר לימוד, עד גיל 28.
<אורנה שץ: מגיל 28 הוא לא יכול לקבל ואנחנו מסייעים.
<אורנה שץ: זה עונה?
איתן ברושי: בשלב הזה נסתפק.
<אורנה שץ: לגבי ענין ההשמה, אנחנו בשלוש השנים האחרונות עושים מאמץ כביר לסייע בהשמה, כמובן למי שרוצה.
<אורנה שץ: יש לנו מעטפת של שעות תוספתיות בדומה למורים העולים, בדומה, בגיל ההוראה ביסודי ובגן הילדים, מסייעת בשמונה שעות, בעל יסודי ובחטיבת הביניים שש שעות תוספתיות.
<אורנה שץ: כל בוגר הכשרת מורים יכול ללכת עם השעות האלו לבית הספר.
קארין אלהרר: איזה גן ואיזה בית ספר שהם בוחרים?
<אורנה שץ: כן.
<אורנה שץ: איפה שהם מתקבלים, לא בוחרים, מתקבלים.
<אורנה שץ: אנחנו מסייעים בהשמה במובן הזה שאנחנו פונים בעצמנו למנהלים ולמפקחים.
<אורנה שץ: יש חשיבות לסיוע הזה, זה לא תמיד הולך בקלות.
קארין אלהרר: אני אשאל זאת כך, מאז החלטת הממשלה, האם נסגרו תכניות מבדלות?
<אורנה שץ: בכל המערכת נסגרו הרבה מאוד תכניות מבדלות והוחלפו בתכניות שהן תכניות במיינסטרים, בעיקר אנחנו מדברים גם, מרבית התכניות היום בבתי ספר - - -
קארין אלהרר: במשרד החינוך, אני שואלת.
<אורנה שץ: לגבי משרד החינוך אני מעדיפה שתעני אֲת, אבל נסגרו תכניות מבדלות, נסגרו מרכזי נוער מבדלים, הוחלפו בפעילות בלתי פורמאלית אחר הצהרים בתוך המסגרות הרגילות של תכניות מנהיגות ותכניות הכנה לצבא.
<אורנה שץ: בסך הכול התפיסה של התכנית היא לא לתת שירות ליוצאי אתיופיה בצורה מבדלת אלא בתוך בתי הספר, בתוך הכיתות, ונסגרו מרבית התכניות המבדלות.
קארין אלהרר: משרד החינוך?
<עירית בירן: חד משמעית נסגרו.
<עירית בירן: לא רק זה אלא שהוצאנו הוראה גם בקבוצות תגבור שבתוך בתי ספר לא להוציא בצורה מבדלת.
<עירית בירן: יש מקומות שאנחנו מקבלים מדי פעם תלונות שמורה הוציאה לשעת תגבור או לשעה פרטנית שלושה ילדים שהם רק בני הקהילה, חזרנו אל המנהלים להסביר - - -
קארין אלהרר: גם בחינוך הבלתי פורמאלי?
<עירית בירן: גם בבלתי פורמאלי, אנחנו מבקשים לא לקיים - - -
קארין אלהרר: יצא חוזר מנכ"ל?
<עירית בירן: יצא חוזר מנכ"ל מאוד ברור וחד משמעי בנושא כבר לפני שנה.
קארין אלהרר: אפשר להעביר לי העתק?
<עירית בירן: בשמחה רבה.
קארין אלהרר: זיוה, בבקשה.
<זיוה מקונן: תודה, גבירתי, אני לא יודעת מה קורה פה.
<זיוה מקונן: אני הייתי מאוד שמחה לשמוע מנציגת משרד החינוך איזה תכניות מבדלות באמת נסגרו מאז החלטת הממשלה ולנקוב בשמות, מה הם הפרויקטים הייחודיים שהיו עד כה ונסגרו.
<זיוה מקונן: אם הכוונה היא להשאיר את אותן המסגרות ולערבב ולהגיד 80-20 אז זה כבר משהו אחר.
<זיוה מקונן: זאת השאלה שאני באמת מבקשת לשמוע תשובה עליה.
קארין אלהרר: שמות של תכניות שנסגרו.
<עירית בירן: הייתה לנו תכנית למצוינות שנסגרה, שנקראת "אתגרים", לא יודעת אם הכרת אותה, היו בה בסביבות 200 ילדים שעבדו בקבוצות מובדלות, היא פוזרה וחיברנו את הילדים האלה לקבוצות אחרות.
<עירית בירן: לצערי הרב, חלק מהילדים נשרו ולא רצו להצטרף, אבל אנחנו עומדים על זה שכל קבוצות המצוינות היום הן מעורבות.
<עירית בירן: אני אשמח להזמין אותך, זיוה, לראות.
<עירית בירן: גם הפרויקט הלאומי, שאני יודעת שעליו את מדברת, אנחנו החלטנו להמשיך איתו, אבל הוא עבר ממשרד הקליטה בנובמבר להובלה של משרד החינוך וכרגע אנחנו במאמצים, בסביבות 500 ילדים שאינם בני הקהילה צורפו לקבוצות התגבור, יש לנו עוד תהליך, אבל אנחנו הולכים ומצרפים.
<עירית בירן: החלטנו לא לוותר על השותפות בגלל התוצאות.
<עירית בירן: יכול להיות שבבני הקהילה לא כל כך אהבו את זה, אבל אנחנו הסתכלנו על התוצאות של הפרויקט הלאומי וראינו שתוצאות הבגרות יפות.
<עירית בירן: יש סגירת פערים.
<עירית בירן: אנחנו בדקנו - - -
קארין אלהרר: אז סגרתם או לא סגרתם?
<עירית בירן: אנחנו לא סגרנו אלא צירפנו ילדים שאינם - - - זו תכנית, אני יודעת על מה היא מדברת, היא מדברת על הפרויקט הלאומי, צירפנו ילדים שאינם בני הקהילה לתוך קבוצות שהיו בני הקהילה.
קארין אלהרר: מה שבעצם גבירתי אומרת שיש החלטת ממשלה ויש את משרד החינוך שעושה מה שהוא רוצה.
<עירית בירן: למה?
<עירית בירן: הסכימו במשרד ראש הממשלה, יחד איתנו, במשרד ראש הממשלה, שאנחנו נצרף ילדים שאינם בני הקהילה לתכנית שהייתה של בני הקהילה.
<עירית בירן: זה היה בהסכמה של הממשלה.
קארין אלהרר: השארתם את השם של התכנית?
<עירית בירן: אנחנו מחפשים שם, עדיין לא מצאנו שם חלופי.
<עירית בירן: אנחנו נחליף לתכנית את השם.
קארין אלהרר: מטה היישום הסכים לזה?
<טלל דולב: צריך תמיד לאזן בין ערכים שונים.
<טלל דולב: מטה היישום מחויב להשתלבות מיטבית, כמו כל משרדי הממשלה ויחד עם זה, אנחנו צריכים לדעת שאנחנו גם נותנים את המענים הטובים ביותר כדי לקדם את הילדים לתוצאות.
קארין אלהרר: אי אפשר לקדם את הילדים במעורבות כלל ישראלית?
<טלל דולב: לגבי ההסכמה של מטה היישום כרגע עם משרד החינוך ועם נציגי הפרויקט יש לנו איתם שתי הסכמות עיקריות.
<טלל דולב: האחת, שמוסיפים ילדים עם אותם קשיים לקבוצות על מנת שהן לא יהיו קבוצות מבדלות לחלוטין.
<טלל דולב: אנחנו יודעים שהפתרון אינו מספק לגמרי, אבל אנחנו חושבים - - -
קארין אלהרר: כמה אחוז אתיופים?
<טלל דולב: 80.
<טלל דולב: ההסכמה השנייה שיש לנו עם משרד החינוך ועם מפעילי הפרויקט היא שאנחנו מתאימים את המענה הזה לילדים בבתי הספר לפי צרכיהם.
<טלל דולב: השנה הזאת אנחנו עושים בקרה.
<טלל דולב: אנחנו עושים בקרה מאוד מדויקת, גם על העירוב בקבוצות, גם על המידה שבה ניתן מענה לצרכים של הילדים.
<טלל דולב: אנחנו סיכמנו עם מפעילי הפרויקט שאנחנו לקראת סוף השנה נראה באיזו מידה נעשה שילוב, באיזו מידה הילדים מקבלים מענה לצרכים, באיזה מידה הפריסה מאפשרת לנו לתת את המענה שצריך.
<טלל דולב: אנחנו נעשה בדיקה בנושא ביחד עם הגורם שנותן שירות ונציג.
קארין אלהרר: למה לא 50-50, לפחות?
<טלל דולב: עוד פעם, אני רוצה להבהיר.
<טלל דולב: מרבית התכניות, גם במשרד החינוך, ועירית, אני מצטערת שאני מדברת בשמך, ניתנות בתוך בתי הספר לכלל התלמידים.
<טלל דולב: יש התערבות בתוך בתי הספר בשעות תוספתיות.
<טלל דולב: זוהי תכנית אחת.
<טלל דולב: זאת אחת התכניות, שגם אם אנחנו מדברים על דוחות המבקר הקודמים, מבחינת התוצאות שהיא נותנת היא נתפסה כתכנית שמביאה את התוצאות.
<זיוה מקונן: אני מבקשת, נציג משרד המבקר נמצא פה, המבקר לא בדק את התוצאות של התכנית.
<זיוה מקונן: את התוצאות של התכנית, גבירתי, אנחנו העברנו את מה שברוקדייל, אותו גוף שממומן על ידי הפרויקט, מראה, שתלמידים יוצאי אתיופיה שקיבלו את התכנית לא בהכרח מראים הישגים יותר טובים.
<זיוה מקונן: להיפך, התלמידים שלא קיבלו את התכנית תמיד יש אצלם עלייה.
<זיוה מקונן: נא לדייק.
<זיוה מקונן: עוד נקודה, גבירתי, אני רוצה לצטט את דוח מבקר המדינה, למרות מה שאומר מבקר המדינה משרד החינוך החליט להשאיר את התכנית הזו כתכנית העל של המשרד.
<זיוה מקונן: יותר מזה, הוא הכפיל אותה.
<זיוה מקונן: התקציב היה 9 מיליון, הכפיל אותה ל-19 מיליון.
<זיוה מקונן: התכנית הזו טיפלה ב-4,000 תלמידים יוצאי אתיופיה והיום היא מטפלת ב-8,000.
<זיוה מקונן: מבקשים מהם, נותנים להם מכרז.
<זיוה מקונן: יותר מזה, משרד החינוך התחייב וחתם לארבע שנים לפרויקט הזה על 120 מיליון שקל.
<זיוה מקונן: זו שערורייה שאין כמותה.
<זיוה מקונן: ומשרד מבקר המדינה אמר "זאת צנרת סופגת לאותם הגופים האלה, כי הגוף הזה לא מפעיל ישירות, הוא רק צינור".
קארין אלהרר: אם זו לא תכנית מבדלת, אני לא יודעת מה כן.
<זיוה מקונן: ברשותך, גבירתי, אני רוצה לקרוא את מה שמבקר המדינה אמר על שתי תכניות גדולות לתגבור לימודי, והוא אומר: "צבר הממצאים שפורט לעיל מעלה ספקות בדבר דיוקם של הדיווחים שמסרו הגופים המרכזים והגופים המפעילים למשרדי הממשלה", עמוד 43 בדוח המבקר המדינה.
<זיוה מקונן: הוא אומר אפילו שיש בעיה באמינות של הגופים האלה.
<זיוה מקונן: משרד החינוך החליט להרחיב אותן.
קארין אלהרר: תודה, זיוה.
<זיוה מקונן: עוד נקודה, גבירתי, בעניין של המורים יוצאי אתיופיה, שדובר פה.
<זיוה מקונן: המורים האלה בחרו, בחלקם הגדול הם ילידי הארץ, הם בחרו להגיע למכללות וללמוד הוראה כדי להיות מורים מן המניין.
<זיוה מקונן: הם בחרו.
<זיוה מקונן: משרד החינוך בתכנית הזו מבקש לאסוף אותם, לא משנה אם הם ילידי הארץ או לא ילידי הארץ, לא משנה כמה שנים הם בארץ, או האם צריכים לעסוק בזהות שלהם או לא צריכים לעסוק בזהות שלהם, הוא החליט לאסוף אותם ולתת להם תכנית תוספתית.
<זיוה מקונן: החבר'ה האלה לא מבקשים את זה.
<זיוה מקונן: יותר מזה, משרד החינוך מבקש מכל המכללות לא רק לבנות להם תכנית ייחודית וכו' אלא השתלמויות נפרדות.
<זיוה מקונן: מה יותר גזעני מזה, מלחפש עשרה סטודנטים אתיופים במכללה, לפי הצבע שלהם ולתת להם תכנית ייחודית?
<טלל דולב: אני רוצה להתייחס לנושא של הפרויקט הלאומי כי זו סוגיה שמעוררת שאלות.
<טלל דולב: הממשלה קיבלה את ההחלטה הזאת ובין היתר הסיבה שהפרויקט גדל היא כתגובה לביקורת של דוח מבקר המדינה.
<טלל דולב: מה שהוחלט לעשות, במקום לפצל את הטיפול בתלמידים יוצאי אתיופיה, עולים ולא עולים, בין משרדי החינוך למשרד העלייה והקליטה ובין שתי תכניות שמופעלות על ידי גורמים שונים, הוחלט לרכז את כל הטיפול של התגבור הלימודי בידי משרד החינוך.
<טלל דולב: זוהי אחת התכניות שמשרד החינוך מפעיל לצורך העניין.
<טלל דולב: הוחלט גם כתוצאה מהביקורת שהקריאה זיוה, שמערך המעקב והבקרה יהיה מבחינה פדגוגית במשרד החינוך ובליווי שלנו.
<טלל דולב: אנחנו מקיימים ביחד עם משרד החינוך, זאת אומרת, משרד החינוך מקיים בהשתתפותנו בקרה על כל אחד ואחד מהתלמידים בכלים של משרד החינוך.
<טלל דולב: אנחנו נוכל להביא דיווח על מאפייני התלמידים, על גודל הקבוצות, על המידה שהם מעורבים ועל מה שקורה איתם, ההישגים שלהם ועם התוצאות האלו אני חושבת שאפשר יהיה לקבל החלטה יותר מושכלת, כדי לראות אם אנחנו מצליחים לנהל את זה כמערכת אחת.
<טלל דולב: זאת השאיפה.
איתן ברושי: יכול להיות שצריך לקרוא להן ישיבות, אולי אם נקרא להן ישיבות זה יהיה יותר טוב ויותר מהר.
איתן ברושי: אתם לא יוצאים מגדרכם בעניין הזה.
<טלל דולב: לא יוצאים מגדרנו באיזה עניין?
איתן ברושי: בנושא שמדובר בו פה.
קארין אלהרר: תראו, מה שמאוד ברור כאן הוא שיש תכניות מבדלות.
קארין אלהרר: תקראו לזה איך שאתם רוצים.
קארין אלהרר: אתם יכולים לטמון ראשכם ולהגיד שזה לא מבדל, אבל כל הסממנים מדברים על בידול משמעותי, 80-20.
<עירית בירן: זו תכנית אחת.
קארין אלהרר: אבל היא משמעותית.
<עירית בירן: יש לנו עוד תכנית גדולה של - - - שיש בה גם כמה אלפי ילדים - - -
<זיוה מקונן: יש אלפי תכניות של משרד החינוך לכולם ואיך - - -
קארין אלהרר: זיוה, תודה.
קארין אלהרר: גבירתי, אני לא מכירה משהו שהוא יותר מבדל, אני חייבת לומר.
קארין אלהרר: לא השם, לא התקצוב שגדל, לא מספר הילדים מבני הקהילה שנמצאים שם, לא שום דבר.
קארין אלהרר: ובנוסף לכל, הממצאים מטעמכם, משרד החינוך, לא מלמדים על איזה פאר היצירה שקורה שם.
<עירית בירן: אנחנו בדקנו את נתוני הבגרות של בוגרי התכנית בשנה שעברה, שלא הייתה בפיקוחנו אלא בפיקוח משרד הקליטה וציוני הבגרות שלהם מאוד יפים - - -
קארין אלהרר: מה זה קשור למשרד הקליטה?
<עירית בירן: הם ניהלו את התכנית עד שנה שעברה.
קארין אלהרר: בסדר, אבל הוצאנו את זה ממשרד הקליטה.
<עירית בירן: אני רוצה להגיד שאי אפשר לפסול תכנית אם כשבודקים ילד ילד והנתונים - - -
קארין אלהרר: אפשר גם אפשר.
קארין אלהרר: ועוד איך אפשר.
<קריאה: פדגוגית זה אתם, אבל משרד החינוך - - -
קארין אלהרר: אדוני, לא להפריע לי באמצע.
קארין אלהרר: אם הייתה החלטה ממשלתית שאומרת לא לבדל אז תפסיקו לבדל ובטח שאל תכפילו תקציבית.
קארין אלהרר: אני מבקשת לקבל התייחסות של משרד החינוך, אבל שגם מספרת לי מה לא מבדל בתכנית הזו ולמה הגדלתם את התקציב.
קארין אלהרר: אני לא מצליחה לקבל את זה.
<טלל דולב: התקציב לא גדל, התקציב אוגם ביחד עם התקציבים של משרד הקליטה.
קארין אלהרר: אז למה?
קארין אלהרר: אין לכם משהו אחר לשים בו את הכסף?
<קריאה: אני רוצה לענות, בבקשה, אם אפשר.
קארין אלהרר: לא, תודה.
קארין אלהרר: מל"ג, הנציג מתעכב.
קארין אלהרר: נציבות שירות המדינה.
קארין אלהרר: הדיון נגמר בעוד עשר דקות והנציג, כדאי לו להגיע עד אז.
<בלאל מוסא: בוקר טוב גבירתי.
קארין אלהרר: בוקר טוב, אדוני.
<בלאל מוסא: בלל מוסא, ממונה מטה תכנון בנציבות שרות המדינה.
קארין אלהרר: אחוז בני הקהילה האתיופית שעובדים בשירות המדינה?
<בלאל מוסא: נכון לסוף 2016, 1.87%.
קארין אלהרר: כמה מהם במשרות בכירות?
<בלאל מוסא: במשרות בכירות אין.
<בלאל מוסא: יש רק בסגל התיכון משהו כמו שלוש ארבע משרות.
קארין אלהרר: אין?
<בלאל מוסא: אנחנו עובדים על זה.
<בלאל מוסא: אנחנו עשינו פילוח של כלל המשרות שנמצאים בהן בני הקהילה ומצאנו שבאמת רוב המשרות שהם נמצאים בהן הן משרות זוטרות ואנחנו עובדים על זה.
<בלאל מוסא: אנחנו עושים כל מיני פעולות על מנת להעלות את אחוז בני הקהילה במדרגים הגבוהים.
<בלאל מוסא: חלק מזה זה לקלוט אקדמאים לשירות המדינה.
<בלאל מוסא: ב-2016 קלטנו 80 אקדמאיים מתוכם 24 סטודנטים ו-56 אקדמאיים.
<בלאל מוסא: לפני שבוע שבועיים, בשיתוף עם טלל, חילקנו למשרדי הממשלה השונים 20 תקנים תוספתיים של סטודנטים המיועדים לקליטת סטודנטים יוצאי אתיופיה.
<בלאל מוסא: נציבות שירות המדינה, בהתייחסות לשאלה שנשאלה קודם, אכן מסמנת משרות ומייעדת אותן לבני הקהילה האתיופית.
<בלאל מוסא: יש בנציבות ועדה שבודקת את כלל המשרדים - - -
קארין אלהרר: כמה מהם נכנסו לקורס צוערים?
<בלאל מוסא: אין לי את המידע הזה.
קארין אלהרר: אין לך את המידע.
<בלאל מוסא: יש ועדה מיוחדת שהוקמה על מנת לבדוק עמידה ביעדי ייצוג הולם, בין היתר גם יעד ייצוג הולם של בני הקהילה.
<בלאל מוסא: אנחנו בודקים משרד משרד.
<בלאל מוסא: משרד שאינו עומד באחוז שנקבע שהוא 1.7% אנחנו מבקשים ממנו שיציג לנו תכנית אופרטיבית ויגיד לנו איך הוא מתכוון להגיע ליעד.
<יעל אבידן: אני נציגת צה"ל.
<יעל אבידן: יעל אבידן, אני נציגת חטיבת התכנון של אגף כוח אדם בצה"ל.
קארין אלהרר: שלום גבירתי, האם את מסכימה שיש תת גיוס של בני הקהילה ליחידות טכנולוגיות?
<יעל אבידן: אני רוצה להגיד שבשנתיים האחרונות צה"ל עושה עבודה משמעותית סביב המיסוד של תכנית "הדרך החדשה", צה"ל ומשרד הביטחון כמובן בכלל, תוך שאנחנו רואים לנגד העיניים את אבני היסוד שגובשו בתכנית וכמובן שגם דוח מבקר המדינה נמצא לנגד עינינו בכל המהלך הזה.
<יעל אבידן: התכנית היא תכנית שהובלה כמובן על ידי משרד ראש הממשלה והיא מפורטת ברמת היעדים, המדדים ואנחנו מוצאים את עצמנו מבצעים בקרות איטיות תכופות מאוד ותדירות, על מנת לוודא שאנחנו עומדים ביעדים, בכיוונים ובמטרות שהצבנו לעצמנו.
<יעל אבידן: במהלך השנה וחצי האחרונות צה"ל סגר את כל המסגרות המבדלות.
<יעל אבידן: לא רק כי זו אבן היסוד בתכנית אלא מתוך הבנה שאנחנו רוצים לאורך הדרך לראות את האוכלוסייה משתלבת, מתנהלת בתוך השירות הצבאי ולקראת השירות הצבאי כמו כל חיילי צה"ל ללא הבחנה וללא איזשהו שוני במידה והוא לא נדרש.
<יעל אבידן: המסגרת האחרונה המבדלת, למעשה קורס אמי"ר, גייסנו את הגיוס האחרון של קורס אמי"ר בשבוע שעבר ובכך נסגר פרק בגיוס האחרון של שנתון הגיוס הנוכחי.
<יעל אבידן: אנחנו שמנו את הדבר הזה מאחורינו.
<יעל אבידן: ממש מהלך היסטורי בצה"ל, אפשר להגיד.
<יעל אבידן: זה היה הדבר האחרון.
<יעל אבידן: תהליך שביקשנו לו ארכה בתחילת התכנית על מנת להיערך כמו שצריך, תוך שאנחנו מסתכלים על בנייה של מסלול אחר, שאינו מיועד לשום אוכלוסייה ספציפית אלא מנסה להבחין מי באמת נדרש להתאמות ומי לא נדרש להתאמות, ללא הכנסה של אוכלוסיות לפי מוצא או לפי מאפיין אחר כלשהו, שלא בהכרח זקוקות לזה.
<יעל אבידן: אנחנו נמצאים במקום אחר מהבחינה הזו.
<יעל אבידן: גם מבחינת תוצאות, מדדים, יעדים, אנחנו מתחילים כבר לראות סנוניות ראשונות של תהליכים שהתחלנו להטמיע.
<יעל אבידן: הנשר לדוגמה, נמצא בירידה משמעותית בשנתיים האחרונות.
<יעל אבידן: זה נתון שעלה באופן מאוד מאוד חזק בדוח המבקר.
<יעל אבידן: נראה שאנחנו בכיוון הנכון בעניין הזה.
<יעל אבידן: אנחנו מאוד מאוד שמחים על התוצאות.
<יעל אבידן: גם ירידה בקרב הגברים, גם ירידה בקרב הנשים בשיעורי הנשר, נשר הוא כמובן סיום שירות צבאי בטרם עת, עד כדי כך שאנחנו נמצאים כיום בממוצע הכלל צה"לי, שגם הוא ללא קשר צריך לרדת וגם שם נעשים הרבה מאוד מאמצים.
<יעל אבידן: במובנים האלה יש שביעות רצון.
<יעל אבידן: כנ"ל גם בעולם האיתור.
<יעל אבידן: דיברת על המקצועות הטכנולוגיים אז אנחנו שמנו לעצמנו לנגד העיניים את המיצוי למערכים משמעותיים בצה"ל ובתוכם איתור לתפקידים שהאיתור אליהם נעשה על ידי מיונים קדם צבאיים, מערכים איכותיים, איתור לקצונה, אנחנו מסתכלים על כל הפריסה של כל המקומות.
<יעל אבידן: גם שם אנחנו במגמת שיפור.
<יעל אבידן: אנחנו פועלים למען הדבר הזה בפעולות יצירתיות, כאלו שלא מייצרות בידול בין אוכלוסייה לבין אוכלוסיות אחרות.
<יעל אבידן: יש עוד עבודה ואנחנו שם.
<יעל אבידן: בדרך לשם.
קארין אלהרר: בנצ'י, בבקשה.
קארין אלהרר: אני רק אומר שבתחילת הדיון הייתה כאן מנכ"לית משרד המשפטים, שהבטיחה שהתשובה תתקבל בזמן הקרוב וגם הבטיחה שהיא תדבר עם היועץ המשפטי לממשלה שיהיה איתכם בקשר, גם אם עדיין לא מתקבלת החלטה, קשר ישיר.
<פרנוס סלמסה: תראי, כבר כמה זמן אני מגיעה לפה, אני אמרתי להם, "הבן שלי, מצאתי אותו בעיניים שלי, זרוק".
<פרנוס סלמסה: שלוש שנים, נהרסו החיים שלי ושל המשפחה שלי.
<פרנוס סלמסה: השוטרים האלה, יש להם חיים, עובדים, מפרנסים אבל המשפחה שלי?
<פרנוס סלמסה: זו מדינת ישראל קודם כל?
<פרנוס סלמסה: אף אחד לא שומע אותנו.
<פרנוס סלמסה: יצאתי בגשם, הלכתי לנשיא המדינה, למי לא בכיתי?
<פרנוס סלמסה: למי לא בכיתי?
<פרנוס סלמסה: העור שלי, אני לא יכולה לקלף אותו, אבל בגלל העור שלי הבן שלי יושב בגן, מכולם, יוסף הקטן, אשם, גנב?
<פרנוס סלמסה: אם היה יוסף אשם, הרי אף שוטר לא הלך איתו כמלווה.
<פרנוס סלמסה: הבן שלי, אני צועקת לשמים, זרוק הבן שלי, ראיתי אותו בעיניים, אבל אני לא מאחלת להם את הכאב שלי, הוא יחכה, הוא ישלם להם.
<פרנוס סלמסה: שלוש שנים.
קארין אלהרר: גבירתי, אני מבטיחה לך - - -
<פרנוס סלמסה: על מה?
<פרנוס סלמסה: גם על מה החתימו אותנו, שלושה ימים יוסף נעדר, תיתן לי לדבר, בבקשה, שלושה ימים נעדר יוסף, 30 שוטרים נכנסו לבית, על מה החתימו אותנו?
<פרנוס סלמסה: ביקשנו לראות את הגופה לפני שירימו, לא נתנו.
<פרנוס סלמסה: אמרו לנו ביום ראשון אתם תראו את הגופה, הלכנו.
<פרנוס סלמסה: לא נתנו לנו לראות.
<פרנוס סלמסה: יוסף חי?
<פרנוס סלמסה: מת?
<פרנוס סלמסה: מה?
<פרנוס סלמסה: איפה מדינת ישראל, איפה?
<פרנוס סלמסה: איפה הממשלה?
<פרנוס סלמסה: איפה נשיא המדינה?
<פרנוס סלמסה: איפה - - - בעיניים שלו, הנה הוא נמצא, מול העיניים, מול המשפחה הוא אמר, "אני מבטיח לכם, חודשיים וחצי אני אתן תשובה".