GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קארין אלהרר: וזה מפתיע אותי מאד, כי בדרך כלל משרד הבריאות בא לפה עם התשובות הכי מסודרות, אבל משהו לא עבד טוב היום.
קארין אלהרר: אנחנו יושבים ומדברים על משהו שמסתמן כאיזו שהיא מכת מדינה בקרב הנערות והנערים.
קארין אלהרר: מדברים גם על מגיפה ואני לא מצליחה להבין איך זה לא איזו קריאת השכמה לכל הרגולטורים.
קארין אלהרר: באמת, לא מצליחה להבין.
קארין אלהרר: משרד הביטחון, צה"ל – עשה את הצעד הכי משמעותי והוא כאילו נמצא האחרון לפני החיים הבוגרים ממש, אבל איפה כל אלה לפני?
קארין אלהרר: באמת נפלא מבינתי איך הרגולטור הכי משמעותי לא עושה את העבודה שלו.
קארין אלהרר: להגיד הוספנו מיטות זה אחלה, אבל מה לפני?
קארין אלהרר: אולי נבדוק נתונים לפני שנחליט על מה עושים?
קארין אלהרר: בארץ, ולא להסתמך על העולם.
קארין אלהרר: אולי אצלנו יש משהו מיוחד?
קארין אלהרר: וגם אומרים למשרד הבריאות – צריך לייצר את הסקר, אבל הוא לא קורא.
קארין אלהרר: מילא, היו אומרים האוצר לא העביר לנו כסף.
קארין אלהרר: הייתי הולכת לאוצר, דופקת על השולחן, אבל האוצר העביר כסף.
קארין אלהרר: אפשר תמיד עוד, אבל במה שיש אפשר לעשות הרבה.
קארין אלהרר: במיוחד כשלא משתמשים לדבר הכי קרדינאלי שאמורים לעשות.
קארין אלהרר: הסטנדרטים יוטמעו רק בשנת 2019.
קארין אלהרר: מי יודע מה יקרה עד אז.
קארין אלהרר: חבל.
קארין אלהרר: באמת באמת חבל לי, שזאת ההתייחסות.
קארין אלהרר: תראו, משרד החינוך, אני שומעת את הסמנכ"ל, אני שומעת אותך גברתי, ומהצד השני אני שומעת תלמידה, עדות חיה.
קארין אלהרר: אומרת אני לא יודעת אפילו מי היועצת שלי.
קארין אלהרר: יכול להיות שזה מקרה בודד, יכול להיות, אבל האם אנחנו רוצים לוותר על הבודד הזה?
קארין אלהרר: אני נוטה להאמין שהוא לא בודד לגמרי.
קארין אלהרר: יכול להיות שמדובר בבודדים, אבל זה לא רק בבית הספר שלה.
קארין אלהרר: ואני אומרת לכם שגם אתם צריכים לעשות איסוף של נתונים.
קארין אלהרר: ואני אומרת לכם שגם אתם צריכים לחשוב על תכנית מניעתית לא רק בתזונה נכונה.
קארין אלהרר: חלק מהעניין הוא תזונה נכונה, מקבלת.
קארין אלהרר: זה לא כל העניין.
קארין אלהרר: לי זה מרגיש כאילו האנשים כאן נמצאים בפני איזה שוקת שבורה.
קארין אלהרר: מה, אנחנו לא מדינה מתוקנת?
קארין אלהרר: מנהל מחלקה בבית חולים אומר לכם הנה מה אני יודע לעשות.
קארין אלהרר: 4 מיליון שקלים, אבל הוא ימתין עד מתי?
קארין אלהרר: עד שיהיו סטנדרטים, יהיו מכרזים.
<אהוד ססר: זה לא קשור לסטנדרטים.
<אורן פרלסמן: שוב, עד שיאושר התעריף העדכני.
קארין אלהרר: מתי זה יאושר?
<אורן פרלסמן: אנחנו מקווים שבימים הקרובים נקבל תשובה מהאוצר ונוכל לסיים את התהליך.
קארין אלהרר: אני מבקשת לעדכן אותי בעניין הזה, את הוועדה.
שרן השכל: אני חושבת שאולי כדאי לעשות דיון המשך, כדי לקבל את התשובות.
קארין אלהרר: אנחנו נקיים דיון המשך.
<קריאה: היד הנעלמה.
קארין אלהרר: אני מבקשת לקבל בתוך שבוע – משרד החינוך אמרו שיבחנו את הנושא של הפנית מידע מבית ספר להורים, לא רק בצונאמי, אלא גם בירידת משקל דרסטית.
קארין אלהרר: גם בתסמינים.
קארין אלהרר: מתי תחליטו על זה, אני רוצה לוח זמנים.
קארין אלהרר: עוד לא אמרתי אני רוצה החלטה.
קארין אלהרר: אני רוצה לוחות זמנים.
קארין אלהרר: כמה כסף יש במניעה.
קארין אלהרר: מספר מדויק ועל מה הוא יוצא.
קארין אלהרר: במדויק.
קארין אלהרר: איזה תכניות יש למניעה וכמה כסף מושקע בכל תכנית.
קארין אלהרר: הבריאות; וחוזר מנכ"ל, לעניין דימוי הגוף.
קארין אלהרר: משרד הבריאות – מתי תסתיים עבודתה של הוועדה לעניין הסטנדרט של הטיפול המרפאתי.
קארין אלהרר: אפשרות לסקר.
קארין אלהרר: לצאת אליו בימים הקרובים.
<אהוד ססר: את הסקר אנחנו נעשה.
<אהוד ססר: שוב צריך לחדד לגבי העניין של סטנדרטים.
<אהוד ססר: הסטנדרטים יכולים להיות מוכנים גם מחר, אסור לנו על פי חוק להחיל אותם על פי הסכם הרפורמה, לפני שנת 2019.
<אהוד ססר: זה לא כי אנחנו מחכים.
קארין אלהרר: קודם תגיד לי שהסטנדרטים מוכנים מצדכם ואז תגיד לי גם מה התהליך שצריך.
קארין אלהרר: אם צריך את עזרת הוועדה – נעזור.
קארין אלהרר: משרד הבריאות: כמה התאשפזו בכל שנה משנת 2013 עד שנת 2016.
קארין אלהרר: מה אחוזי האחלמה.
קארין אלהרר: כמות האנשים שמחכים לאשפוז.
קארין אלהרר: משך אשפוז ממוצע.
קארין אלהרר: משך הזמן הממוצע להמתנה בכלל ובחלוקה לפי מרכז, צפון, דרום.
קארין אלהרר: צה"ל – תוך כמה זמן יעבור הממשק מול הקופות.
קארין אלהרר: אם זקוקים לעזרת הוועדה, נסייע.
קארין אלהרר: אני רוצה חלוקה לפי קופות.
קארין אלהרר: איפה זה עומד והאם חושבים לשקול את נושא איכות המזון.
קארין אלהרר: אני מתכבדת לפתוח דיון נוסף של הוועדה.
קארין אלהרר: היום 14 במרס 2017, ט"ז באדר התשע"ז.
קארין אלהרר: נושא הדיון – פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה – דו"ח המבקר 66ג.
קארין אלהרר: בוקר טוב מר גולדמן מצוות מחקר המדינה, למבוקרים, חברי חבר הכנסת איל בן ראובן.
קארין אלהרר: זה דיון שני של הוועדה בנושא.
קארין אלהרר: כאמור האוכלוסייה הערבית שיעורה כחמישית מכלל האוכלוסייה בגיל העבודה ואולם חסמים רבים ומורכבים, שיעור התעסוקה, איכות התעסוקה וההכנסה ממנה, נמוכים מאלה של האוכלוסייה היהודית.
קארין אלהרר: שיעור העוני בקרבה גדולים בהרבה.
קארין אלהרר: אנחנו מדברים על מספרים מאד מאד קשים.
קארין אלהרר: אם שיעור התעסוקה באוכלוסייה היהודית עומד על כמעט 80%, בערבית הוא עומד על 50.5% בלבד.
קארין אלהרר: בשנת 2013 ההכנסה הממוצע של אדם מהמגזר הערבי, שכיר כמובן, הייתה 60% מההכנסה הממוצעת של אדם מהמגזר היהודי.
קארין אלהרר: בחברות ממשלתיות גדולות אחוז ההעסקה נמוך מאד.
קארין אלהרר: בנמל אשדוד 0.2 ובחברות רבות לא מעסיקים בכלל.
קארין אלהרר: ברשות ניירות ערך 1.5.
קארין אלהרר: רשות שדות התעופה 1.1.
קארין אלהרר: בנק ישראל 1.
קארין אלהרר: בקיצור, תמונת מצב לא משהו.
קארין אלהרר: לא אכביר במילים.
קארין אלהרר: ערך השוויון לא כמס שפתיים אלא באמת כצורך, בטח למדינה שרוצה להיות כזאת מקדמת ונאורה.
קארין אלהרר: מר גולדמן, תרצה להוסיף משהו?
<בני גולדמן: כן, אני רק אציין עוד פעם, הדו"ח התייחס לשתי תכניות חומש שלמעשה פג תוקפן ובסיום הדו"ח הייתה החלטת ממשלה על תכנית - - -
קארין אלהרר: המפורסמת.
<בני גולדמן: 922.
<בני גולדמן: אני חושב שחשוב לשמוע.
<בני גולדמן: בדיון הקודם היא הייתה בתחילתה.
<בני גולדמן: עברה שנה.
<בני גולדמן: איפה היא התקדמה ומה נעשה מאז?
קארין אלהרר: שאלה מעניינת.
קארין אלהרר: חבר הכנסת בן ראובן, תרצה עכשיו?
איל בן ראובן: אני יושב פה כי קודם כל באמת אני רוצה לשמוע.
איל בן ראובן: אני מודה שאני לא כל כך צריך לשמוע, כי אני רואה.
איל בן ראובן: אני גר בסביבה, בגוש משגב, במרחב שבו התמונה כפי שהיא מצוירת בנתונים, היא התמונה והתמונה היא קשה.
איל בן ראובן: התמונה היא שאנחנו לא מצליחים להתרומם בצורה משמעותית ואין ספק שדרושה פה תכנית אסטרטגית אמיתית, שלמה, שמתכוונים אליה ומתכוונים לממש אותה באמת, על מנת שהחברה הערבית באמת תמריא ותהפוך להיות חלק מהחברה הישראלית ברמה של תרומה חברתית, כלכלית, כל המספרים ידועים.
איל בן ראובן: אז תודה.
קארין אלהרר: מרים, שדולת הנשים.
<מרים זלקינד: כן, זאת אני.
<מרים זלקינד: שלום.
<מרים זלקינד: אני רוצה להפנות רגע זרקור לנשים באוכלוסייה הערבית.
<מרים זלקינד: בקרוב שדולת הנשים תפתח קו ייעודי לנשים ערביות, שיוכלו לפנות בנושא של דיני עבודה ואני מגיעה גם מעמותת ידיד, כך שיש לי איזו שהיא פרספקטיבה רחבה יותר על מה שקורה.
<מרים זלקינד: אני רואה באמת בדו"ח המבקר פערים מאד מאד קשים בנושא הזה.
<מרים זלקינד: הנשים הערביות הן 24% של ותק תעסוקתי לעומת נשים יהודיות עם 64%.
<מרים זלקינד: נשים רבות במשרה חלקית.
<מרים זלקינד: 44% מקרב נשים ערביות לעומת 32% בלבד מקרב הנשים היהודיות.
<מרים זלקינד: בוועדות אחרות אנחנו גם רואות בעיות אכיפה מאד מאד קשות.
<מרים זלקינד: היה לא מזמן דיון בוועדה לקידום מעמד האישה, שדובר בו על זה שכמעט ואין אכיפה על מעסיקים במגזר הערבי כלפי נשים ערביות.
<מרים זלקינד: פיטורים בהיריון.
<מרים זלקינד: אי תשלום שכר מינימום.
<מרים זלקינד: יש תמיד נשים זמינות שיוכלו להחליף את הנשים אם הן תתפטרנה בגלל שמפרים את הזכויות שלהן ואני מרגישה שיש צורך עז שיהיה קשר בין כל הגופים הממשלתיים, כדי שגם האכיפה, כי בלי אכיפה לא באמת נראה שינוי.
קארין אלהרר: משרד הכלכלה.
קארין אלהרר: שלום גברתי, שם ותפקיד.
<הדר וינטר גולן: הדר וינטר גולן ממשרד הכלכלה.
<הדר וינטר גולן: באיזה נושאים תרצו לשמוע?
קארין אלהרר: קודם כל נרצה לשמוע מה קרה מאז ההצהרות המפורסמות על הקצאה של כמה זה היה?
קארין אלהרר: 15 מיליארד שקלים?
<הדר וינטר גולן: אני חושבת.
<רועי אסף: מי שמנהל את ההחלטה זה המשרד לשוויון חברתי.
<רועי אסף: את רוצה שאני אענה או שמשרד הכלכלה?
קארין אלהרר: בוא, בבקשה.
<רועי אסף: שמי רועי אסף, אני ברשות לפיתוח כלכלי של המיעוטים במשרד לשוויון חברתי.
<רועי אסף: למעשה אנחנו ריכזנו את ההחלטה עם הממונה על התעסוקה, 4193, שהייתה תחת דו"ח 66ג, שהחברים מהמבקר בדקו וגם עשינו את תכלול המדיניות של החלטה 922 עם משרד האוצר על שינוי מנגנוני ההקצאה והיא כרגע מנוהלת במשרד שלנו.
<רועי אסף: ההחלטה עברה ב-30 דצמבר 2015 וכעת היא נמצאת בביצוע.
<רועי אסף: משרדי הממשלה עובדים, כל אחד לפני הנהלים שלו ובהתאם ליכולות שלו.
<רועי אסף: ובעצם השוני המשמעותי בהחלטה 922 היה - - -
קארין אלהרר: לא הבנתי את האמירה.
<רועי אסף: כל אחד יש לו כלים שונה.
<רועי אסף: לא שווה מעונות יום לחינוך טכנולוגי, לא שווה חינוך טכנולוגי למשרד תרבות וכן הלאה, או לנציבות.
<רועי אסף: אז ברמת העיקרון, ההחלטה הזאת הייתה החלטה שונה במהותה.
<רועי אסף: 4193 הייתה החלטה שכל התקציב מתוכה היה תקציב תוספתי שהוקצה על ידי משרד האוצר בשנת 2012.
<רועי אסף: החלטת 922 הייתה החלטה יחסית חדשה באופן שבו היא מתבצעת, כשבעצם יש שם גם תקציבים תוספתיים, אבל גם בשיתוף עם אמיר לוי בעיקר וראש אגף תקציבים, הקצו לכל משרד ממשלתי אחוז מסוים בתקנת הבסיס שלו, שהולך למיעוטים.
קארין אלהרר: זאת אומרת זה לא תוספתי.
<רועי אסף: זאת אומרת שיש חלק תוספתי, אבל לצורך העניין, אם ניקח את התחבורה, שזה לא קשור לדיון הזה, רק בשביל ההשוואה, אז X אחוזים, 40% מתקציב של תחבורה ציבורית מתוך התקנה, הולך לחברה הערבית מכל שקל שנכנס.
קארין אלהרר: אז זה לא תוספתי.
<רועי אסף: זה לא תוספתי.
<רועי אסף: אבל נגיד התווסף כסף.
<רועי אסף: זאת אומרת בתקנה היה 200 מיליון שקלים או 220 מיליון שקלים בתחילת השנה, בסוף השנה התקנה הגיעה ל-300 מיליון שקלים, אז 40% מה-300 מיליון שקלים.
<רועי אסף: זאת אומרת גם אם - - -
<רועי אסף: זאת אומרת גם אם יתווסף תקציב בנוסף למה שהיה בבסיס, נגזר מתוכו X אחוזים שהולכים לחברה הערבית.
<רועי אסף: בהתאם כמובן לפרמטרים ולכל הכללים המשפטיים שחלים בכל מכרז וכן הלאה.
<רועי אסף: אנחנו מנהלים את החלטה 922.
<רועי אסף: לדיון שלנו, רכיבים מתוך החלטה 4193 ו-1539 שהיו בתקופת הביקורת ועליה ענינו במפורט ליושבת הראש שנה שעברה, כשישבנו פה על כל ההערות, ובעצם בזמן הזה עברו תחומי תקצוב מהחלטה 4193 להחלטה 922.
<רועי אסף: לצורך העניין, מרכזי הכוון תעסוקתי מתוקצבים עכשיו מהחלטה 922.
<רועי אסף: מעונות יום מתוקצב מהחלטה 922 ומשפחתונים ועוד כלים רבים נוספים, שפחות קשורים לתחום התעסוקה.
<רועי אסף: במשרד הכלכלה, אם תרצו אחרי זה יפרטו – אזורי תעשייה עבר מהחלטה 4193 להחלטה 922.
קארין אלהרר: אני אומר, פחות מעניין אותי הפרוצדורה.
קארין אלהרר: אני יותר רוצה להתעסק במהות.
קארין אלהרר: זה לא כל כך משנה לי, וסליחה, אני יודעת שזו עבודה נורא קשה, אבל לצורך הדיון כאן אני פשוט רוצה לוודא האם גדל שיעור העובדים מקרב האוכלוסייה הערבית.
קארין אלהרר: לדוגמא, האם פיתחנו אזורי הייטק שהם משתתפים בהם.
קארין אלהרר: דברים מעשיים.
<רועי אסף: אז אני אענה בקצרה והמשרדים ישלימו, ברשותך.
<רועי אסף: בפירוש בשנים האחרונות, מאז שהחלטה 4193 נוצרה ויושמה וגם בכלים ממשלתיים אחרים, כמו השכלה גבוהה וכן הלאה, יש שינוי משמעותי בשיעורי תעסוקת נשים ערביות.
<רועי אסף: בשנים האחרונות חל גידול בערך של אחוז לשנה, מלבד בשנתיים האחרונות, של תעסוקת נשים ערביות.
<רועי אסף: אנחנו כרגע עומדים על 32.6% בשנת 2016, כאשר לפני עשור עמדנו על 26% או 27%.
<רועי אסף: זאת אומרת יש לנו פה שינוי מאד מאד משמעותי.
<רועי אסף: המצב הזה מועיל כמובן לכלל המשק וגם להעצמה של האוכלוסייה הנשית ערבית, להערה של חברנו מהמגזר השלישי.
<רועי אסף: ברמת העיקרון יש לנו פה שינוי אמיתי שקורה בשטח, שאת רואה אותו בקו מגמה ברור בעשור האחרון ובעיקר בשבע השנים האחרונות, שבו יש התייחסות ממשלתית ספציפית לנשים.
<רועי אסף: ממשלת ישראל נתנה הנחיה מאד ברורה לכל משרדי הממשלה שתעסוקת נשים ערביות זה בראש סדרי העדיפויות של כל התחומים החברתיים-כלכליים בישראל.
<רועי אסף: אני מציע שאולי עכשיו המשרדים שנמצאים פה – נמצאים פה גם מנציבות שירות המדינה, גם ממשרד הרווחה, גם ממשרד הכלכלה, גם משרד האוצר, גם משרד העבודה, גם משרד הבריאות, שיתוף פעולה אזורי וגם שירות התעסוקה.
<רועי אסף: נמצאים פה גם מנכ"ל רשת אלפנאר, שאחראי ספציפית על תעסוקת ערבים.
<רועי אסף: הוא זכיין של משרד העבודה.
<רועי אסף: הם יכולים לענות על כל שאלה שיושבת הראש תציג להם.
<רועי אסף: בבקשה.
<הדר וינטר גולן: אוקיי, אז אולי אני אתייחס באמת לשאלתך, את רוצה לדעת מה קורה היום בשטח, אז אני באמת אתייחס אולי יותר לגופה של החלטה 922 החדשה.
<הדר וינטר גולן: בעצם למעשה מאז שהיא התקבלה המשרדים פוצלו, אז אני חושבת שלתחום תעסוקה אלה תתייחס.
<הדר וינטר גולן: אני אתייחס לכלים שנשארו במשרד הכלכלה.
<הדר וינטר גולן: הכלי הראשון שלנו הוא של מרכז ההשקעות.
<הדר וינטר גולן: זה בעצם תמרוץ מעסיקים להעסיק אוכלוסיות ששיעור השתתפותן נמוך, שזה נקרא מסלול 417.
<הדר וינטר גולן: מתוקף החלטה 922 אנחנו צריכים להקצות 50% עבור המיעוטים.
<הדר וינטר גולן: אני אתייחס וזו גם באמת דוגמא יפה למה שרועי הציג, שבבסיס היינו אמורים להקצות 25 מיליון שקלים ובעקבות השריפות שהיו, היינו צריכים להקצות אחרי התוספות שהתקבלו בתקנה – 35 מיליון שקלים.
<הדר וינטר גולן: בפועל הקצנו מעל 50%, זה יצא 45 מיליון שקלים וזו בעצם תוספת של 900 מועסקים בסבסוד שכר במקומות תעסוקה נבחרים.
<הדר וינטר גולן: זה הכלי הזה שהוא עובד טוב והשנה זה בעצם נתן תוספת של 900 מועסקים.
<הדר וינטר גולן: כלי נוסף שאנחנו מפעילים זה דרך הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, שזה בעצם סניפי המעוף.
<הדר וינטר גולן: יש לנו שם גם את סניפי המעוף שפרושים בכל רחבי הארץ וגם עשרה סניפים ייעודיים למגזר הערבי, על אף שכל בן אדם מכל האוכלוסייה יכול להיכנס לכל סניף.
<הדר וינטר גולן: גם שם אנחנו בביצוע מלא.
<הדר וינטר גולן: אני מיד אתן לך את הנתונים המדויקים.
<הדר וינטר גולן: פעלנו בשנת 2016 ב-2,500 יזמים שקיבלו סיוע.
קארין אלהרר: איזה סוג של סיוע?
<הדר וינטר גולן: זה מתחיל בסיוע בסיסי של מיפוי כללי של מה המצב, איזה כלים אותו יזם או עסק נדרש לקבל וממשיך בעזרה בהכנה של תכנית עסקית, בקורסים ספציפיים, במסחר מקוון, כלים רחבים שמסייעים לכל עסק קטן ובינוני בהתאם לצורך שלו.
<הדר וינטר גולן: אבל המספר שנתתי, 2,500, זה הסיוע הראשוני של איזה שהוא אפיון של מה הם זקוקים לקבל, מתוכם היו 1,000 נשים.
<הדר וינטר גולן: בנוסף לזה יש לנו גם את מרכזי העסקים, שפועלים בשלושה מקומות שגם שם הם מקבלים באמת סיוע של 360 בכל מה שהם צריכים, כולל שטח שהם יושבים בתוכו ובעצם מקיימים שם את העסק שלהם.
<הדר וינטר גולן: מעבר לזה יש לנו כלי של מינהל סחר חוץ אצלנו, שנקרא כסף חכם, שמטרתו לעודד חברות לייצא לחו"ל.
<הדר וינטר גולן: גם שם היינו בביצוע ממש טוב.
<הדר וינטר גולן: זה משהו גם די חדש.
<הדר וינטר גולן: השנה אישרנו 11 בקשות כאלה.
<הדר וינטר גולן: זה בהתחלה קצת דשדש ולקראת סוף השנה מלאנו את כל התקציב שקיבלנו.
איל בן ראובן: 11 חברות ערביות שמה?
<הדר וינטר גולן: שקיבלו סיוע וייעוץ איך לייצא לחו"ל.
איל בן ראובן: מתוך כמה?
<הדר וינטר גולן: מתוך כמה בקשות?
<הדר וינטר גולן: אני מיד אראה אם רשום לי.
<הדר וינטר גולן: לא, לא רשום לי מתוך כמה בקשות.
<הדר וינטר גולן: אני יכולה לברר את זה, אבל בגדול לא היו הרבה בקשות.
איל בן ראובן: לא היו הרבה בקשות?
<הדר וינטר גולן: והכלי האחרון זה בעצם של מינהל אזורי תעשייה.
<הדר וינטר גולן: אנחנו נדרשים, ובעצם גם שם זו הקצאה חוזית.
<הדר וינטר גולן: היינו אמורים בשנת 2016 להקצות 32.5% מהתקציב ויצא קצת יותר, כאילו יצא הרבה יותר, גם בגלל ספיחים של ההחלטות הקודמות שאנחנו דנים בהן עכשיו, שהיו בהן תקציבים.
<הדר וינטר גולן: זה מתחלק לפי יישובים.
<הדר וינטר גולן: שם יש מקומות שהביצוע הוא 100% ויש מקומות שהביצוע הוא יותר נמוך בגלל כל מיני חסמים.
איל בן ראובן: מה זה המושג 100%, אם את יכולה לתאר מה קורה בשטח.
<הדר וינטר גולן: אז בעצם יש כמה שלבים בפיתוח של אזור תעשייה, החל מכתיבת תב"ע.
<הדר וינטר גולן: אחר כך בעבודות פיתוח ראשוניות של השטח, שיווק של הקרקעות, פינוי מטרדים, עבודות פיתוח יותר מתקדמות, יצירת כבישים שמובילים אל אזור התעסוקה והפיתוח.
<הדר וינטר גולן: זה דורש שיתוף פעולה גם של הרשות המקומית, גם שיזמים ועסקים יבואו ויבנו שם; ועוד מראש כל הנושא של הטיפול בקרקעות.
<הדר וינטר גולן: אז באמת אחד החסמים זה שהאזורים שנקבעו עבור אזורי התעשייה הם של קרקעות פרטיות, ולפעמים לא מצליחים.
<הדר וינטר גולן: לוקח זמן עד שמגיעים להסדרים של האם מפנים את השטח הזה, האם בעצם מתכננים אזור אחר, כי לא מגיעים להסדר של פינוי השטח.
קארין אלהרר: אבל זה מיוחד למגזר הערבי?
<הדר וינטר גולן: בעיקר שם יש את הבעיות אלה.
איל בן ראובן: אוקיי, אז כמה אזורי תעשייה?
איל בן ראובן: מישהו יכול להגיד כמה אזורי תעשייה בשנה האחרונה יצאו לדרך במגזר הערבי?
<הדר וינטר גולן: "יצאו לדרך" זו הגדרה טיפה בעייתית.
<הדר וינטר גולן: כלומר כל אחד בשלב אחר, אבל מבחינת אזורי תעשייה לדוגמא מתוקף החלטה 4193, יש 12 אזורי תעשייה שנמצאים, חלקם הפיתוח שלהם הסתיים והשיווק והכל וחלקם עוד בשלבים ראשונים בגלל כל מיני בעיות.
<הדר וינטר גולן: חלקם לקראת הסוף, חלקם באמצע, אבל 12 אזורי תעשייה שהם ממש בדגש גדול.
<הדר וינטר גולן: זהו בגדול.
איל בן ראובן: זה אגב כולל ערבים – את כוללת – איפה הדרוזים, איפה הצ'רקסים?
<הדר וינטר גולן: מיעוטים באופן כללי.
איל בן ראובן: מיעוטים באופן כללי, הכל?
קארין אלהרר: נציבות.
קארין אלהרר: אני אמורה להיעלב?
<בלאל מוסא: סליחה על האיחור.
קארין אלהרר: לא, לא בגלל האיחור.
<בלאל מוסא: אז?
קארין אלהרר: בדיון שהיה ביוני 2016, התבקשתם על ידי הוועדה להעביר בתוך חודש נתונים מעודכנים על מספן העובדים מקרב האוכלוסייה הערבית במשרדי הממשלה בשנים 2013-2015, בנוסף לפירוט התפקידים, רמת הבכירות והשכר הממוצע בו מועסקים עובדים מקרב האוכלוסייה הערבית במשרדי ממשלה, לצד נתונים על מספר העובדים הכולל והשכר הממוצע של כלל העובדים בכל גוף.
קארין אלהרר: בנוסף, התבקשתם להעביר לנו תאריך יעד להנגשת אתר האינטרנט של הנציבות לשפה הערבית.
קארין אלהרר: עכשיו אני לא יודעת, אולי לא בא לכם טוב, הוועדה לביקורת המדינה, או שסתם, אתם חושבים שאנחנו מבזבזים את זמננו, או לא יודעת.
קארין אלהרר: איך קרה שנה אחרי כמעט, לא קיבלנו שום דבר.
<בלאל מוסא: קודם כל אני מתנצל.
<בלאל מוסא: אני לא חושב שאנחנו לא מייחסים חשיבות לוועדה, אנחנו כן מייחסים חשיבות לוועדה.
<בלאל מוסא: אני מקווה שזה לא היה במכוון ובסך הכל אנחנו עושים פעולות על מנת לשלב את האוכלוסייה בשירות המדינה.
<בלאל מוסא: לגבי העברת המידע, אני אבדוק את זה ואם צריך להעביר את זה עוד פעם אני אעביר את זה.
<בלאל מוסא: בכל מקרה, אני יכול - - -
קארין אלהרר: צריך להעביר את המידע.
קארין אלהרר: השאלה מתי אני אקבל אותו.
<בלאל מוסא: בהקדם האפשרי.
<בלאל מוסא: זה אומר שבוע לכל המאוחר.
קארין אלהרר: זה היה אמור להיות מוכן כבר, לא?
<בלאל מוסא: לצערי אני לא יודע לתת לך את התשובה, כי זה לא היה בתחום טיפולי.
קארין אלהרר: אתה לא יודע, טוב.
<בלאל מוסא: אבל אני אוכל להציג פחות או יותר את הנתונים.
<בלאל מוסא: לגבי אחוז האוכלוסייה בשירות המדינה כיום, זה עומד על כ-10%.
<בלאל מוסא: זה אומר שאנחנו עומדים ביעד שנקבע.
<בלאל מוסא: אנחנו בתור נציבות שירות המדינה לא מסתפקים ב-10%, שזה אחוז המועסקים בכלל הממשלה, אנחנו מסתכלים גם ברמת משרד.
<בלאל מוסא: כיום יש 18% מתוך המשרדים שעומדים ביעד של ה-10% ומעל ה-10%.
קארין אלהרר: איזה משרדים?
<בלאל מוסא: אני יכול להעביר את הפירוט.
<בלאל מוסא: אין לי כרגע את הפירוט, יש לי רק סך הכל.
קארין אלהרר: אני מניחה שקראת את סיכום הדיון הקודם לפני הדיון הזה.
<בלאל מוסא: את האמת, האיחור נבע מזה שלא ידעתי שיתקיים זה, רק - - -
קארין אלהרר: כן?
<בלאל מוסא: לגבי חלוקה לרמות, אנחנו רואים ש-3.2% מבני המיעוטים נמצאים בסגל הבכיר.
<בלאל מוסא: 5.3% נמצאים בסגל התיכון וכל השאר הם ברמות יותר נמוכות.
<בלאל מוסא: בנציבות שירות המדינה אנחנו גם עובדים על הנושא הזה.
<בלאל מוסא: חשוב לנו גם לא רק לעמוד ביעד של ה-10%, אלא לראות בכלל הדרגים בשירות המדינה שיש לנו 10% מהאוכלוסייה.
<בלאל מוסא: זה אומר גם בסגל בכיר אנחנו שואפים שיהיו לנו 10%, גם בעתודות הניהוליות שיהיו לנו 10% מהאוכלוסייה בשירות המדינה.
איל בן ראובן: תגיד לי, המודל של ה-10% - אתה יכול להגיד למה 10% ולא 20% כנתח האוכלוסייה?
<בלאל מוסא: אז זה מה שנקבע בהחלטת הממשלה, שהיעד יהיה 10%.
<בלאל מוסא: אני מסכים איתך ש-20% מהאוכלוסייה, הייצוג שלהם בשירות המדינה צריך להיות יותר ואנחנו גם עושים חשיבה בעניין.
<מרים זלקינד: יש פילוח לפי נשים וגברים?
<בלאל מוסא: לדעתי כן.
<בלאל מוסא: אני אבדוק את זה.
<בלאל מוסא: אם לא מקסימום זה גם נתון שאני אוכל להעביר.
איל בן ראובן: אמרת 18 משרדים - - -
<בלאל מוסא: לא 18 משרדים, 18% מהמשרדים.
איל בן ראובן: ב-18% מהמשרדים יש בהם 10%?
<בלאל מוסא: ויותר.
איל בן ראובן: זאת אומרת שאם אני מבין נכון, 72% לא.
<בלאל מוסא: נכון.
איל בן ראובן: זה אומר שהמשימה לא - - -
<בלאל מוסא: זה לא אומר שאין בהם כלום, זה אומר שהם לא עמדו ביעד של 10%.
איל בן ראובן: שלא עמדו ביעד.
איל בן ראובן: זה אומר שרוב המשרדים לא עומדים ביעד.
קארין אלהרר: רגע, גם ה-10% זה כולל את כל בני המיעוטים.
קארין אלהרר: זה רק האוכלוסייה הערבית?
<בלאל מוסא: בני המיעוטים, האוכלוסייה הערבית, הצ'רקסית, דרוזית.
קארין אלהרר: בסדר, זה כאילו יש כאלה שעשו את כל התהליך, שרתו בצבא ו-20% זה רק האוכלוסייה הערבית.
קארין אלהרר: אתה לא חושב שהנתונים הם מעוותים?
<בלאל מוסא: מאיזו בחינה מעוותים?
קארין אלהרר: 18% מהמשרדים מעסיקים.
קארין אלהרר: זה כאילו יש מלא בני מיעוטים שמועסקים בדרגים הכי נמוכים וגם רק ב-18% מהמשרדים.
<בלאל מוסא: כן.
<בלאל מוסא: 18% מהמשרדים שעומדים ביעד, זה לא דובר על 10%.
<בלאל מוסא: יש בתי חולים בצפון שיש בהם רופאים, מנהלי מחלקות שהם מעבר ל-10%.
<בלאל מוסא: הם מגיעים ל-20% - 28%.
<בלאל מוסא: זה לאו דווקא בדרגים הכי נמוכים.
<יאסר חוג'יראת: זה כולל את משרד החינוך, מה שיש לך בנתונים?
<בלאל מוסא: לא כוח אדם הוראה.
קארין אלהרר: איזה משרדים זה 10%?
<בלאל מוסא: אין לי כרגע את הנתון.
קארין אלהרר: אז מה אני אעשה עם הדיון הזה?
קארין אלהרר: רשות שדות התעופה?
<ישראל עוזר: סליחה, אני סגן מנהל אגף משאבי אנוש במשרד התחבורה.
<ישראל עוזר: רשות שדות התעופה היא לא תחת האחריות שלנו, אבל ביקשת דוגמא של משרד של 10%, אז במשרד התחבורה אנחנו עומדים ביעד שהציבו לנו.
<ישראל עוזר: אנחנו כן מעסיקים 10% בני מיעוטים כרגע והשאיפה שלנו להמשיך עם זה.
<ישראל עוזר: כלומר להרחיב את הכמות.
<ישראל עוזר: אני אתן כמה נתונים.
<ישראל עוזר: זה מתחלק – 19 נשים, 63 גברים.
<ישראל עוזר: אנחנו בסך הכל מעסיקים 82 עובדים בני מיעוטים נכון לעכשיו?
קארין אלהרר: כמה כולל המשרד?
<ישראל עוזר: התקן זה 780 עובדים.
<ישראל עוזר: אני אציין את החלוקה, זה מתחלק ככה: יש לנו שלושה מנהלי אגפים, שבעה מנהלי תחומים.
<ישראל עוזר: זה אומר לכם?
<ישראל עוזר: ברמה של ממונה יש לנו 18, ברמה של מרכזים – 4 ו-39 ראשי ענפים.
<ישראל עוזר: רכזים בכירים, רכזות לשכה זה שלושה ומתוכם יש גם עוד 8 סטודנטים.
קארין אלהרר: אין נציג מרשות שדות התעופה?
קארין אלהרר: רשות החברות הממשלתיות?
<אוהד מויאל: כן, אהלן, בוקר טוב.
<אוהד מויאל: שמי אוהד, אני מרשות החברות.
<אוהד מויאל: אני משתייך ליחידת השכר בכוח אדם, שהיא מתעסקת בכל הנושא של ייצוג הולם בחברות הממשלתיות.
<אוהד מויאל: אני אציג כאן את הנתונים שלנו משנת 2014 עד שנת 2015 ולגבי שנת 2016 זה דו"ח שכר שאנחנו עובדים עליו בימים האלה והנתון יתפרסם בחודש הקרוב.
<אוהד מויאל: לגבי שנת 2014, אחוז המועסקים עמד על 1.24 ובשנת 2015 על 1.35.
<אוהד מויאל: זאת אומרת ניכרת עלייה.
<אוהד מויאל: צריך גם לזכור - - -
קארין אלהרר: באיזה משרות?
קארין אלהרר: איזו עלייה, וואו, אני אתעלף.
<אוהד מויאל: אני אומר, גם צריך לזכור שזה תהליך שהוא תהליך ארוך, שהוא לוקח זמן.
<אוהד מויאל: בנוסף, חלק מהפעולות שלנו בשנת 2015, מנהל רשות החברות, מר אורי יוגב הוציא מכתב לכל החברות הממשלתיות.
איל בן ראובן: אתם אמורים להיות ביעד של 10%?
<אוהד מויאל: רשות החברות לא מחויבת על פי חוק, בחוק שיצא לשילוב בני המגזר הערבי.
<אוהד מויאל: למרות זאת - - -
איל בן ראובן: בקצב הגידול המאד מרשים שלכם, בעוד 25 שנה בערך תגיעו ליעד הבסיסי.
איל בן ראובן: זאת אומרת מה זה הפיתוח הזה של 0 נקודה משהו?
<אוהד מויאל: אני אומר שוב - - -
איל בן ראובן: זה לא קרה כלום.
<אוהד מויאל: זה תהליך שלוקח זמן.
איל בן ראובן: אתה אומר משנת 2014 - - -
<אוהד מויאל: משנת 2014 ל-2015 ובשנת 2016 אנחנו נוציא את הנתונים בחודש הקרוב ואנחנו גם מצפים לראות איזו שהיא עלייה.
קארין אלהרר: מאיזה דרגים?
<אוהד מויאל: אנחנו מדברים בעיקר על הדרגים הזוטרים, בעיקר בחברות כמו נמל חיפה, חברה למתנ"סים וחברות כאלה, יש לי פה את הנתונים פר כל חברה.
<אוהד מויאל: שוב אני מזכיר, רשות החברות אינה מחויבת על פי חוק להגיע ליעד של 10% ולמרות זאת מר אורי יוגב הוציא בשנת 2015 מכתב לכל החברות הממשלתיות, שבו הוא קורא להן להעלות את הנושא בדירקטוריונים ולהציג לנו תכנית פעולה ארוכת טווח, שבה הם מתבקשים להגיע ל-10% מועסקים בני המגזר הערבי.
קארין אלהרר: נו, אז קיבלתם?
<אוהד מויאל: בחלק מהחברות קיבלנו.
<אוהד מויאל: אנחנו פועלים לקבל בשאר החברות.
<אוהד מויאל: אני אישית מרכז את הנושא הזה ביחידה שלנו ואני יכול להגיד לכם שאנחנו פועלים.
<אוהד מויאל: באוגוסט 2016 אנחנו עשינו כנס לכל החברות הממשלתיות לגבי ייצוג הולם, לאו דווקא של בני המגזר הערבי, גם נשים, אנשים עם מוגבלויות.
<אוהד מויאל: אצלנו הפילוח הוא גם דרוזים ובני המגזר הערבי.
<אוהד מויאל: אנחנו לא מחברים אותם ביחד, מכיוון שאנחנו רואים שצריך להיות איזה שהוא הבדל בין המגזר הערבי לאוכלוסייה הדרוזית ואנחנו פועלים.
<אוהד מויאל: בנוסף אנחנו עכשיו בשיתוף פעולה עם גברת מרים כבהא, נציבת שוויון הזדמנויות במשרד ראש הממשלה, לעשות תכנית ארוכת טווח, שבה אנחנו ניקח ארבע חברות ממשלתיות גדולות ואנחנו נייצר איזה שהוא תהליך ארוך, שאנחנו נלווה את החברות על ידי מנטורים וקואצ'ינג כדי לפעול להגשמת היעד וכדי באמת להגיע ל-10% בשנת 2020.
קארין אלהרר: מה היעד שלכם לשנת 2017?
<אוהד מויאל: כמובן יש לנו יעד ארוך טווח כמו שאמרתי בשנת 2020 להגיע ל-10%, אבל - - -
קארין אלהרר: לא, אבל משהו קצר יותר.
<אוהד מויאל: משהו קצר יותר, כמו שאמרתי, כרגע משהו קצר יותר זו תכנית הפעולה שלנו לשנת 2017 – שיתוף פעולה עם נציבת שוויון הזדמנויות, לקחת ארבע חברות ממשלתיות גדולות, שבהן יש מאסה עיקרית של עובדים ולהפוך אותם לחלק ניכר ומשמעותי בחברות הממשלתיות, גם בדרגים הבכירים וכמו שנאמר פה, לגבי נשים ספציפית.
<מרים זלקינד: כמה מתוך ה-1.35% - - -
<אוהד מויאל: אין לי את הנתונים לגבי פילוח של נשים גברים, אבל אני יכול להגיד לך שהרוב הם גברים, מכיוון שמדובר בחברות שבעיקרן הן חברות תפעוליות, שנדרשת עבודה שהיא לפעמים פיזית, כמו נמל - - -
קארין אלהרר: וואו.
<מרים זלקינד: אין שום בעיה עם נשים ועבודה פיזית, אבל בסדר.
<אוהד מויאל: לא, אני אומר, כמובן שאין בעיה, אבל הרבה פעמים החברות האלה-.
<אוהד מויאל: זה גם משהו שאנחנו צריכים לעבוד עליו מול החברות, אבל הרבה פעמים המשרות, זה גם לשנות איזו שהיא תפיסה אצל החברות עצמן וזה לוקח זמן.
<אוהד מויאל: זה בעיקר הטענות שאנחנו מקבלים מהחברות, שבעיקר מדובר בעבודה פיזית.