GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אוהד מויאל: אנחנו גם מקבלים את זה שזה לא נכון ואנחנו גם מסכימים עם זה שנשים יכולות לבצע היום כל תפקיד ואנחנו פועלים גם מול החברות להגיע למצב כזה.
<אוהד מויאל: אבל עדיין הפילוח הוא לטובת הגברים.
קארין אלהרר: משרד האוצר.
<ביאן ותד: שלום.
<ביאן ותד: שמי ביאן ותד מאגף תקציבים במשרד האוצר.
<ביאן ותד: חשוב לציין שבכל הנושא של התקציב של החלטות הממשלה הקודמות, נקבע תקציב על פי שנים ולפי המנגנון - - -
קארין אלהרר: ביאן, אתם הייתם אמורים להעביר גם עד ה-6 ביולי, נתונים אודות היקף התקציב המופנה לפיתוח המגזר הערבי, בחלוקה לתקציב רגיל, תקציב תוספתי ונתונים על היקף התקציב שלא נוצלו מתכניות קודמות ומה היה השימוש החלופי בתקציב הלא מנוצל.
<ביאן ותד: אני אבדוק למה זה לא הועבר, אבל יש לי את הטבלה.
<ביאן ותד: אנחנו עוקבים - - -
קארין אלהרר: נראה לי שאני אתחיל לבדוק מה קורה במשרדים הממשלתיים.
קארין אלהרר: לא באמת, זה לא הגיוני מה שקורה כאן.
קארין אלהרר: אם הדיון לא חשוב, אז תודיעו מראש.
קארין אלהרר: אם אתם לא מתכוונים לשלוח נתונים, תודיעו מראש.
קארין אלהרר: אני בטוחה שיש לכם משהו חשוב יותר לעשות מאשר לשבת בדיון שלא מתקדם לשום מקום, כי אין נתונים על כלום.
<ביאן ותד: חשוב לציין שאנחנו מבצעים את המעקב אחת לרבעון.
<ביאן ותד: אני מול טבלה, אני צריכה להעביר לך את זה - - -
קארין אלהרר: ביאן את עושה את העבודה שלך.
קארין אלהרר: אני גם רוצה לעשות את העבודה שלי.
<ביאן ותד: ברור, אני מסכימה איתך ואני אעביר לך את הנתונים.
קארין אלהרר: האזרחים מצפים ממני.
קארין אלהרר: אחרי זה הם יגידו חברי הכנסת לא עושים שום דבר.
<ביאן ותד: אז אני אעביר לך את הנתונים.
<ביאן ותד: זה מולי עכשיו.
<ביאן ותד: חשוב לציין שבכל הנושא של התקציבים התוספתים, אנחנו הבנו שהוא עלה גם בדו"ח ואנחנו מתחברים לנקודה הזאת שכנראה שצריך לשנות את כל מנגנוני התקציב לחברה הערבית.
<ביאן ותד: זאת אומרת שבמקום להגיד יש לי תכנית נקודתית, שאני עכשיו אשים כסף ועד שזה יתחיל ויש עודפים וצריך להשיג תקציבים, הבנו שצריך להכניס את זה לבסיס התקציב.
<ביאן ותד: זה מה שעשתה החלטה 922 וזה גם מה שרועי דיבר עליו קודם, שיש את בסיס התקציב.
<ביאן ותד: כל תקציב תוספתי בתחום מסוים, החברה הערבית מקבלת את האחוז היחסי שלה באותו תקציב.
<ביאן ותד: זאת ההתייחסות שלנו.
<ביאן ותד: לגבי הנתונים, אני אעביר אלייך.
קארין אלהרר: בנק ישראל?
קארין אלהרר: לא הגיע.
קארין אלהרר: שירות התעסוקה.
<רייצ'ל ברנר שלם: שמי רייצ'ל ברנר שלם, מנהלת תחום בכירה בשירות התעסוקה ו - - -
קארין אלהרר: קודם כל יישר כוח על הנתונים שעברו.
קארין אלהרר: בזמנו ביקשנו לדעת לגבי הנגשת השירותים לאוכלוסייה בדרכים שונות.
קארין אלהרר: דיברתם על מוקד טלפוני, פייסבוק עם 20,000 עוקבים.
קארין אלהרר: מספר העוקבים גדל?
קארין אלהרר: זאת אומרת יש התעניינות גוברת והולכת?
<רייצ'ל ברנר שלם: אז אני אתחיל לתת את התמונה המלאה.
<רייצ'ל ברנר שלם: חשוב לנו להיות שקופים לציבור.
<רייצ'ל ברנר שלם: הוועדה לביקורת המדינה בעצם דרשה ארבעה שינויים ששירות התעסוקה צריך לעשות כדי להנגיש את עצמו יותר טוב לחברה הערבית.
<רייצ'ל ברנר שלם: קודם כל הם הצביעו על בעיית העומסים שקיימים בלשכות ערביות יותר מלשכות אחרות, מה שכמובן פוגע בשירות לאזרח.
<רייצ'ל ברנר שלם: אנחנו מדברים על הנגשה שפתית לא מספקת בלשכות הערביות.
<רייצ'ל ברנר שלם: אנחנו מדברים מיעוט תקציבים לכלי תמיכה בהשמה לחברה הערבית.
<רייצ'ל ברנר שלם: הייתה איזו אמירה חשובה על ממשק עם משרד הרווחה, שהמטרה שלו בעצם לתת שירות יותר הוליסטי לאוכלוסיות שזקוקות לו יותר.
<רייצ'ל ברנר שלם: אז אני אעבור על הדברים.
<רייצ'ל ברנר שלם: מבחינת העומסים בלשכות, כמובן שהפתרון המתבקש לבעיית העומסים היא להוסיף תקנים בלשכות האלה.
<רייצ'ל ברנר שלם: היו דיונים סביב זה בתקציב 2017, עד עכשיו אני לא יכולה להגיד שהצלחנו להוסיף כמות משמעותית של תקנים.
<רייצ'ל ברנר שלם: מלבד הדבר הזה, כל מה שביכולתנו לעשות ברמה הפנים ארגונית, אז נעשה מאמץ גדול.
<רייצ'ל ברנר שלם: ירדה הנחיה קודם כל למקד את הגיוס לעובדים חדשים באוכלוסייה הערבית.
<רייצ'ל ברנר שלם: היו מספר גיוסים כאלה, כמובן במסגרת התקנים הקיימים.
קארין אלהרר: אמרתם 44 רכזים, שאמורים להיקלט עד שנת 2016.
קארין אלהרר: זה אצלכם?
<רייצ'ל ברנר שלם: אכן.
קארין אלהרר: נקלטו?
<רייצ'ל ברנר שלם: כן.
<רייצ'ל ברנר שלם: מלבד זה יחסית ללפני 10 שנים היו שינויים אדירים במצבת.
<רייצ'ל ברנר שלם: יש מנהלי לשכות ערביים בלשכות ערביות.
<רייצ'ל ברנר שלם: זאת אומרת המצב הרבה יותר נכון.
<רייצ'ל ברנר שלם: הייתה עוד הנחיה של העברת כוח אדם מלשכות מסוימות ללשכות ערביות גם אם הם לא ערבים.
<רייצ'ל ברנר שלם: כמובן שיש פה את מגבלת השפה, אז זה פתרון מוגבל, אבל גם שם נעשו צעדים.
<רייצ'ל ברנר שלם: מבחינת עניין ההנגשה השפתית, אז כמו שציינת הפסייבוק של שירות התעסוקה ואתר האינטרנט הונגש בשנה האחרונה במלואו לשפה הערבית.
<רייצ'ל ברנר שלם: יש כמו שאמרתי גם שינוי מבחינת המתאמים העובדים בשטח, הערבים.
<רייצ'ל ברנר שלם: אנחנו מתקדמים שם.
<רייצ'ל ברנר שלם: בעצם כל חומר חדש שיוצא, יוצא גם בשפה הערבית.
<רייצ'ל ברנר שלם: מבחינת מיעוט תקציב כלי תמיכה בהשמה, אז בעקבות הדו"ח, באמת ניתנה תשומת לב מיוחדת לנושא הזה.
<רייצ'ל ברנר שלם: הייתה הרחבה משמעותית של תקציב של תכנית שנקראת מעגלי תעסוקה, שנועדה לתת טיפול עמוק ומשמעותי לכל אוכלוסיית הבטחת הכנסה בארץ, שאחוז מאד מאד גדול מהם הם מהאוכלוסייה הערבית ובעקבות הגדלת התקציב הזאת בעצם אנחנו מדברים על סדר גודל של 50% מהתקציב שמיועד לחברה הערבית, שזה יותר מהאחוז באוכלוסייה כרגע.
<רייצ'ל ברנר שלם: אחוז האוכלוסייה הערבית באוכלוסיית דורשי העבודה.
<רייצ'ל ברנר שלם: אז כאן אנחנו גם יכולים לסמן וי לשמחתי.
<רייצ'ל ברנר שלם: מבחינת ממשק עם משרד הרווחה – אז התחלנו להפעיל תכנית ביחד עם משרד הרווחה שנקראת תנופה.
<רייצ'ל ברנר שלם: התכנית נועדה לתת בדיוק מענה הוליסטי לצרכים הקיימים, בשימוש של מה שנקרא תכנית שיקום של משרד הרווחה.
<רייצ'ל ברנר שלם: תכנית מאד יפה.
<רייצ'ל ברנר שלם: ממש בימים אלה אנחנו בהרחבה שלה, בהסכמות אחרונות של ההרחבה של התכנית, שכוללת גם הגעה ממש של עובדים סוציאליים ללשכות שירות התעסוקה ועבודה, בעצם חיבור של היכולות של משרד הרווחה ליכולות של שירות התעסוקה.
<רייצ'ל ברנר שלם: אנחנו שמחים שזה מתקדם.
<רייצ'ל ברנר שלם: אנחנו נשמח לדווח לוועדה כשיהיה וי סופי גם על הנושא הזה.
קארין אלהרר: ממונה על תעסוקה, משרד הרווחה.
<אלה בר דוד: בוקר טוב.
קארין אלהרר: בואי תספרי לנו איך אתם בסנכרון.
<אלה בר דוד: כן.
<אלה בר דוד: אז שמי אלה.
<אלה בר דוד: הדו"ח בעצם התייחס למספר אלמנטים מבחינתנו, הראשון היה הרחבת השירות של מרכזי ההכוון התעסוקתי ריאן לאזורים שהם בלתי משורתים ויצירת איזו שהיא סטנדרטיזציה בין ארבע תכניות שונות.
<אלה בר דוד: אנחנו היום כבר בחמישית.
<אלה בר דוד: הדבר השני היה חיזוק הממשקים גם עם משרד הרווחה, גם עם שירות התעסוקה, בהקשר של טיפול באוכלוסיית הבלתי משתתפים.
<אלה בר דוד: בהקשר של מרכזי ריאן – אנחנו גם הרחבנו את השירות.
<אלה בר דוד: אנחנו כיום בהקמה של המרכז ה-22.
<אלה בר דוד: הוא הולך להיפתח באפריל במזרח העיר.
<אלה בר דוד: מרכז גדול שייתן שירותים רחבים לכל האוכלוסייה של מזרח ירושלים.
<אלה בר דוד: בנוסף אנחנו סיימנו תהליך.
<אלה בר דוד: היה רשום בהחלטה 922 שבשנת 2017 יידונו בפתיחה של שני מרכזים חדשים.
<אלה בר דוד: אז אנחנו בעצם סיימנו את התהליך המקצועי של בחינה של חמישה אזורים בלתי משורתים כיום באוכלוסייה.
<אלה בר דוד: גם עם הרשות לפיתוח כלכלי ועם האוצר הוסכם על תקצוב.
<אלה בר דוד: אנחנו עדיין לא תוקצבנו בפועל, אבל הוחלט על שני המרכזים והמיקום שלהם.
<אלה בר דוד: בעצם על פי קריטריונים של מספר הבלתי משתתפים באזור, של נגישות למקורות תעסוקה, או אי נגישות יותר נכון; וכמובן ריחוק או קירבה למרכז ריאן - - - אז באמת הוחלט על פתיחה של שני מרכזים נוספים.
<אלה בר דוד: בעצם בסוף התהליך שאמור לקרות - - -
קארין אלהרר: המרכזים אמורים לתת מענים לתעסוקה באזור הקרוב לבתי מגוריהם, או גם המרוחק יותר.
<אלה בר דוד: קודם כל יש כלל אצלנו במרכזי ההכוון.
<אלה בר דוד: גם יושב פה מנכ"ל אלפנאר, הוא מפעיל ארבע מתוך חמש התכניות.
<אלה בר דוד: כל מי שמגיע מהאוכלוסייה הערבית – ולא משנה מהיכן הוא מגיע למרכזים – יכול לקבל שירות.
<אלה בר דוד: ולראייה, מרכז טירה שירת נשים שהגיעו מרמלה-לוד, שאין לנו מרכז שם.
<אלה בר דוד: אנחנו גם מרחיבים שם פעילות דרך טבת, אבל בלי קשר.
<אלה בר דוד: וכו' וכו'.
<אלה בר דוד: זה כלל.
<אלה בר דוד: אבל באופן טבעי מי שמגיע למרכזים, זה האוכלוסייה הקרובה.
<אלה בר דוד: הריצ'ינג האוט האקטיבי מתבצע לאוכלוסייה הקרובה, אז את תראי יותר מהאוכלוסייה ביישובים המשורתים – אנחנו קוראים לזה, אבל בהחלט.
<אלה בר דוד: כל מי שמגיע למרכזי ריאן והוא מהאוכלוסייה הערבית, הדרוזית והצ'רקסית, יקבל שירות.
קארין אלהרר: השאלה אם יודעים.
קארין אלהרר: למה אני מכוונת – אחת התלונות שמגיעות שהתחבורה הציבורית לא מספיק טובה באזורים הללו.
קארין אלהרר: לכן גם כשרוצים בשירות התעסוקה להציע עבודה למקום שהוא טיפה יותר מרוחק, אז אוקיי, איך עושים את זה?
קארין אלהרר: איך מגיעים?
קארין אלהרר: השאלה אם זה משהו שגם מתייחסים אליו?
<אלה בר דוד: בכל הקמה של מרכז הכוון אנחנו דורשים שהוא יהיה על הציר הנגיש ביותר בהקמה שלו.
<אלה בר דוד: זאת אומרת אם יש צבר של יישובים משורתים, הוא יישב תמיד על הציר המרכזי, עם הנגישות התחבורתית הטובה ביותר.
<אלה בר דוד: אני חושבת שבהחלטה 922 – רועי יתקן אותי אם אני טועה – משרד התחבורה מתגבר מאד מאד את השירותים, את הקווים.
<אלה בר דוד: אני כן אגיד שבהחלטת ממשלה 4193 אנחנו העברנו מתקציבנו כ-50 מיליון שקלים למשרד התחבורה לטובת תגבור קווים לעניין תעסוקה.
<אלה בר דוד: נפתחו 9 קווים חדשים ו-23 קווים חזקו.
<אלה בר דוד: זאת אומרת אם היה צריך עוד תחנה ביישוב מיעוטים כלשהו על הדרך עם כניסה נוספת לאזור תעשייה.
<אלה בר דוד: זאת אומרת זה מאד במעייננו, כל השירותים תומכי תעסוקה, גם מעונות יום וכו'.
<אלה בר דוד: מבחינת עניין של סטנדרטיזציה ככל הניתן בשירותים, כמובן תוך מתן השירות המותאם לאוכלוסייה, ביצענו תהליך מקיף, אני חייבת להגיד שהוא התחיל עוד לפני הדו"ח, אבל אין ספק שהדו"ח סייע לנו להגביר אותו.
<אלה בר דוד: לעניין המידול של השירותים, גם התהליכים שהפרט עובר, מתן תקציבים לשוברים וכו' וכו', אנחנו גוף מפנה בעצם, מרכזי ההכוון, ואנחנו ממש בסיומו.
<אלה בר דוד: בעצם זה יבוא לביטוי מה שנקרא במכרז הגדול הבא.
<אלה בר דוד: אנחנו עובדים עכשיו על מכרז גדול להפעלה של מרכזי ההכוון התעסוקתי בשנים 2018 עד 2020.
<אלה בר דוד: הם תוקצבו בהחלטה 922.
<אלה בר דוד: כן חשוב לי לומר שלמרות ההרחבה הגדולה, שאנחנו בעצם בעיצומה, כי אנחנו מרחיבים במזרח ירושלים ואת שני המרכזים, אנחנו עדיין סבורים שהיא לא מספקת בשביל לעמוד ביעדי התעסוקה שמדינת ישראל קבעה לנשים ערביות לשנת 2020.
<אלה בר דוד: אנחנו גם התרענו על כך בפני השותפים שלנו, אבל בתקציב שיש לנו אנחנו נעבוד ונעשה את העבודה הטובה ביותר.
<אלה בר דוד: לעניין חיזוק הממשקים, אז בעצם כתבנו נוהל ביחד – אנחנו עכשיו באותו משרד, כי עברנו בעצם – אנחנו העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים – אבל בעצם כל תכניות התעסוקה שמופעלות בצד הרווחה, הרווחתי, וגם לינדה יושבת פה, מפעילה את תכנית אשת חיל.
<אלה בר דוד: נכתב נוהל מסודר ומפורט על הטיפול בפרט, האם המאפיינים האישיותיים שלו הם יותר תעסוקתיים, האם הם יותר רווחתיים ועל פי זה לאן הוא מנותב ומי מטפל פה.
<אלה בר דוד: מול כל התכניות, גם מול מרכזי עוצמה, אשת חיל ומה שנקרא הנוהל הזה עבר גם הטמעה לתוך השטח.
<אלה בר דוד: בעצם כל מרכז ריאן מקומי יצר איזו שהיא תמונת מצב של כל תכניות הרווחה.
<אלה בר דוד: נוצר מפגש של מה שאנחנו קוראים לזה מטה מול מטה בין לשכת הרווחה באום אל פאחם לבין מרכז ריאן אום אל פאחם, שהם ביחד מסנכרנים ויש עבודה בשוטף.
<אלה בר דוד: אנחנו כרגע מפעילים גם בקרה לראות שאף אחד לא נופל בין הכיסאות.
<אלה בר דוד: אני כן חייבת להגיד שהקושי שעולה הוא דווקא במקומות שאין מרכזי ריאן, וסתם אני אתן דוגמא, טורעאן למשל.
<אלה בר דוד: יש אשת חיל, אבל אין מרכז ריאן ואז כל המעטפת שמרכז ריאן נותן – הן צריכות להגיע יותר רחוק.
<אלה בר דוד: הן צריכות להגיע לנצרת בשביל לקבל, למרות שאנחנו מנסים להנגיש.
<אלה בר דוד: אנחנו מנסים להכווין.
קארין אלהרר: איל, אתה רוצה עוד משהו, כי הדיון הזה מחפיר.
איל בן ראובן: משפט סיכום.
איל בן ראובן: תראו, אני רוצה קודם לשאול עוד שאלה.
איל בן ראובן: אני מבין שהמשרד של גילה הוא המשרד שקיבל כאילו את הכיפה לדבר הזה.
איל בן ראובן: שמענו פה נתונים שברובם לא מתקרבים בכלל ליעדים שהמדינה הציבה.
איל בן ראובן: אני שואל איזה בקרה, חוץ מביקורת מבקר המדינה, האם יש איזו שהיא ביקורת של המשרד שלכם, שמנהל איזה שהוא תהליך של מה שנקרא כמו לכל משימה, של בקרה, מי עומד, מי לא עומד, מי לא עומד – נא לבוא להסביר, נא לתחקר, נא ללמוד, נא להבין.
איל בן ראובן: אחרת ממה שאני מרגיש פה, לא קורה כלום.
איל בן ראובן: זאת אומרת אז יש משרד אחד שעושה קצת יותר, אבל בפועל אנחנו לא רואים איזה שהוא משהו שהיה אמור לקרות, כאשר ממשלה אומרת לפני שנתיים יש יעד לאומי, רציני ואנחנו רוצים לראות בתוך חמש שנים התקדמות.
איל בן ראובן: כמו שנראה פה, אנחנו נשב פה בעוד שלוש שנים – מי שיישב פה בעוד שלוש שנים יעשה ככה עם הראש.
איל בן ראובן: כי אין איזה מוביל שיושב עם בקרה ודוחף בעניין הזה.
איל בן ראובן: כל אחד עושה את שלו.
איל בן ראובן: לכן אני חושב שאנחנו צריכים קודם כל לדרוש את הנתונים ולשלוח מכתב לראש הממשלה, נייר לראש הממשלה, להסביר.
איל בן ראובן: רבותי, משימה לאומית שאתה הטוות, לצורך העניין כרגע לא חשוב אם הוא מסכים, לא מתקיימת.
איל בן ראובן: לא מתקדמת.
איל בן ראובן: בקצב הזה לא יקרה שום דבר.
איל בן ראובן: זאת התמונה שאני רואה כרגע.
איל בן ראובן: ואני כבר לא מדבר למשל על כל משרד שהייתי מצפה כל שנה לעשות איזה שהוא תחקור.
איל בן ראובן: להגיד למה לא עמדנו במשימה הזאת.
איל בן ראובן: מה זה ההתקדמויות האלה של אפס נקודה אפס אפס, כשברור שזה לא יעמוד בשום קנה מידה ביעד.
איל בן ראובן: אם זה יעד לאומי – ונדמה לי שכולנו מסכימים פה שזה יעד לאומי והשאלה היא על 10%.
איל בן ראובן: אני עוד לא מקבל את הנתון הזה של 10% כיעד לאומי.
איל בן ראובן: היה צריך להיות 20%, אם אנחנו רוצים שהחברה הזאת תביא לנו בסופו של דבר את מה שהיא צריכה לתת לחברה הישראלית, כדי שהיא תהיה חלק מהחברה הישראלית ועוד הרבה מאד דברים שיכולים לקרות כתוצאה מזה שהחברה הזאת תהפוך להיות לחברה תורמת ולא חברה שבונה את בתינו בעניין הזה, שזה הרוב.
איל בן ראובן: לכן אני יוצא מפה מודאג מאד מהתכנית.
איל בן ראובן: יש פה דו"ח מבקר.
איל בן ראובן: אני לא רואה שקורה משהו ואנחנו צריכים לטפל בזה בצורה הרבה יותר נוקבת וחזקה, כי אחרת לא נתקדם לשום מקום.
<רועי אסף: אפשר לענות?
<רועי אסף: קודם כל אני חולק באופן מוחלט על מה שחבר הכנסת אמר.
<רועי אסף: הרשות לפיתוח כלכלי ברשות לשוויון חברתי, תחת השרה גילה גמליאל, עושה פיקוח מאד מאד מדוקדק על כל אחד ואחד ממשרדי הממשלה השונים.
<רועי אסף: יש לנו ועדת היגוי שמתכנסת פעם ברבעון.
<רועי אסף: אני מדבר על החלטה 922 - - -
קארין אלהרר: איפה הנתונים?
איל בן ראובן: תציג אותם.
איל בן ראובן: אם אתה כל כך - - -
<רועי אסף: תקשיב, לא רק שאנחנו נציג את הנתונים, אנחנו נציג אותם גם לכלל הציבור באתר האינטרנט שכבר קיים.
קארין אלהרר: סליחה, אתה באת לישיבת הוועדה לביקורת המדינה, שנואשת לנתונים ואף אחד לא יודע לתת.
<רועי אסף: לא, אבל יש הבדל בין הנתונים שאת מבקשת.
<רועי אסף: הוא מבקש של החלטת הממשלה 922.
<רועי אסף: בהחלטת ממשלה 922 יש את הנתונים, יש אתר אינטרנט שנקרא - - -
קארין אלהרר: תראו, אל תעברו אותנו עם החלטה 922 והחלטה 346 ו-895.
קארין אלהרר: זה לא מעניין אותי.
קארין אלהרר: אני רוצה לראות שטח.
קארין אלהרר: כשאני שואלת שאלה פשוטה – כמה אנשים נמצאים במשרדים ממשלתיים, אני מקבלת תשובה שהיא בגדר עולב.
איל בן ראובן: התשובה היחידה שלך אלי זה להגיד אוקיי, הנה הנתונים.
איל בן ראובן: צר לי, אני יושב פה שעה וחצי, לא שמעתי כלום.
איל בן ראובן: אתה רק מסביר שאני טועה.
<רועי אסף: תקשיב, אני אומר לך, אני עונה לכם.
איל בן ראובן: אתה לא עונה לי.
<רועי אסף: אז אני עונה.
איל בן ראובן: תענה לי בנתונים.
איל בן ראובן: תראה לי את הנתונים.
<רועי אסף: אז אני עונה לך כן.
<רועי אסף: אלף יש לך שיעורי תעסוקה.
<רועי אסף: שיעורי תעסוקת מיעוטים עולים.
<רועי אסף: זה נתון למ"ס מפורסם לכלל הציבור.
<רועי אסף: נציבות שירות המדינה, אני בטוח ש - - -
קארין אלהרר: בכמה זה עלה?
<רועי אסף: יש לך את הגרף.
<רועי אסף: את זה יש לכם, שלחנו את זה.
<רועי אסף: נשלח דו"ח על ידי משרד העבודה והרווחה לגברתי יושבת ראש הכנסת.
<רועי אסף: שלושה חודשים לאחר הדיון האחרון, עם כל המידע וכל הנתונים, גם על שיעורי תעסוקה, גם מידע על הכשרות, גם על מספרי תקציבים.
<רועי אסף: הכל נשלח לוועדה.
<רועי אסף: הכל נשלח לוועדה בפירוט.
קארין אלהרר: אבל אני שואלת.
קארין אלהרר: אתה לא יכול לתת לי נתון?
<רועי אסף: נתון על מה?
<רועי אסף: יש לך.
<רועי אסף: זה 32.6%.
<רועי אסף: זה כרגע הנתון של שיעורי ה - - -
קארין אלהרר: מה היה שיעור העלייה בשנה האחרונה?
<רועי אסף: תקשיבי, גם שלחנו את זה בכתב ובעל פה - - -
קארין אלהרר: אז אתה יודע לתת לי את התשובה?
<רועי אסף: כן, אבל יש לך את זה פה.
קארין אלהרר: לא, אבל תענה לי בעל פה.
<רועי אסף: בשנה וחצי האחרונות אין שיעור עלייה משמעותי.
<רועי אסף: בשמונה השנים האחרונות יש שיעור עלייה משמעותי של - - -
קארין אלהרר: לא, מקום המדינה, בטוח גם היה.
קארין אלהרר: אתה מגחיך את הדיון.
<רועי אסף: אני אומר עוד פעם, בנציבות שירות המדינה היה אחוז.
<רועי אסף: גם אם זה לקח הרבה מאד שנים, היה אחוז נמוך יותר והוא עלה.
<רועי אסף: הוא עלה לאט, הוא עלה אחרי היעדים.
<רועי אסף: משרד האוצר יכול לצטט לך בדיוק - - -
קארין אלהרר: תגיד, זה רציני?
קארין אלהרר: לא, אני שואלת אם זה רציני, אם רשות החברות הממשלתיות, אחרי מאמצים ומכתב לכל החברות, כמה עליתם מאפס נקודה כמה?
<קריאה: 0.09.
<רועי אסף: בתחומים שאני אחראי עליהם אני יכול לענות.
<רועי אסף: על רשום החברות הממשלתיות אני לא יכול לענות.
קארין אלהרר: אני אחראית על כל הגופים המבוקרים.
<רועי אסף: בשנת 2010 הנתון היה 27.1% - זה נשלח לגברתי יושבת הראש - והשנה זה 32.4%, זה גידול בשש שנים של בערך 5%.
<רועי אסף: נתון אמת, מדויק, נשלח לוועדה.
קארין אלהרר: בשש שנים?
<אלה בר דוד: אני רוצה להגיד עוד משהו, שהגברים הערבים, דווקא הם השיגו את היעד שלהם, היעד לשנת 2020 כמובן.
<אלה בר דוד: הם השיגו את היעד, הם עומדים על 78.1.
<אלה בר דוד: אבל כן חשוב לי להוסיף - - -
קארין אלהרר: באיזה סוג של משרות?
<אלה בר דוד: זהו, אז זה מה שבאתי בדיוק להשיב לחבר הכנסת.
<אלה בר דוד: בין שאר התכניות שלנו וכמובן חשוב לי לציין את מנכ"ל אלפנאר, הוא יכול גם לפרט, התכניות שלנו הן לא רק הכנסה למעגל העבודה.
<אלה בר דוד: כמובן אחת קידום.
<אלה בר דוד: ברור לכולנו הרי שככל שהמשרה, יהיה לה מה שנקרא פריון יותר גבוה והם ישתלבו במשרות יותר גבוהות, כך שיעורי העוני יקטנו.
<אלה בר דוד: יש לנו שתי תכניות.
<אלה בר דוד: האמת היא שלוש, אם אני מוסיפה את ההנדסאים.
<אלה בר דוד: התכנית הראשונה היא תכנית לשילוב בהייטק ובתעשייה עתירת ידע.
<אלה בר דוד: אנחנו בעצם הוצאנו מכרז בשנת 2014 מתוקף החלטת הממשלה.
<אלה בר דוד: יש לנו שני זכיינים – צופן ואיט-וורקס.
<אלה בר דוד: מבחינת נתונים, המטרה שלנו בעצם הייתה תוך שלוש שנים להכניס 1,000 אנשים – גברים ונשים – לתוך תעשייה עתירת ידע, בעיקר בדגש על הייטק.
<אלה בר דוד: אנחנו אחרי שנתיים עבודה נמצאים על 684 השמות והשנה לא רק בגלל ההצלחה בשנתיים האחרונות, קיבלנו עוד תוספת ל-3.4 מיליון שקלים.
<אלה בר דוד: קיבלנו עוד 1.5 מיליון שקלים ובעצם אנחנו אמורים השנה לעשות כמעט 500 השמות נוספות.
<אלה בר דוד: אז אנחנו בהחלט מתקדמים בפן של ההשמה.
<אלה בר דוד: כן כדאי להגיד ואולי לציין שיצא מקצה של סבסוד שכר למעסיקים על ידי משרד הכלכלה, מרכז ההשקעות, שמיועד ספציפית לגברים ונשים ערבים, שמשתלבים בהייטק, כדי לסבסד שכר למעסיקים שלהם.
<קריאה: זה 40% סבסוד של - - -
<אלה בר דוד: 40% סבסוד.
קארין אלהרר: כמה זה נוצל?
<אלה בר דוד: עכשיו, זה עכשיו יצא, בינואר 2017 והמקצה נסגר, אמור להיסגר עד אפריל.
<אלה בר דוד: אנחנו, כגופי תמך, והנה, גם מנכ"ל אלפאנר, בדיוק תיאמנו את זה, ביום ראשון מקיימים לכל חברות ההייטק, בעצם בשיתוף פעולה בין משרדי עם משרד הכלכלה, מקיימים כנס גדול לחברות ההייטק, שיבואו וישמעו על המסלול הזה וינצלו אותו, כי זה פחת של כניסה לשוק העבודה במשרות גבוהות ובשכר גבוה.
<אלה בר דוד: בנוסף אנחנו מפעילים את תכנית אינתיהז.
<אלה בר דוד: היא גם יושבת על התשתית של מרכזי ריאן.
<אלה בר דוד: התכנית הזאת מיועדת, אוכלוסיית היעד שלה היא כמובן האקדמאים.
<אלה בר דוד: היא עסקה המון בהכוון תעסוקתי למקצועות נדרשים במשק, כשיש הרי פער מאד גדול בין המקצועות שבני ובנות החברה הערבית לומדים, לא רק המקצועות.
<אלה בר דוד: אני אפילו אכביר ואגיד שהרבה מהם גם הלכו ללמוד בחו"ל, בירדן, ברשות הפלסטינית, ואז התארים שלהם, עד שהם מצליחים מה שנקרא להביא אותם למימוש בשוק העבודה, תהליך מאד קשה.
<אלה בר דוד: אז היה המון דגש על הכוון למוסדות ולמקצועות נדרשים במשק.
<אלה בר דוד: ועכשיו בעצם הטיפול באקדמאים שיוצאים בסוף התהליך וההשמה שלהם, במה שנקרא מקצוע ההולם את ההשכלה.
<אלה בר דוד: כי גם, שוב, כשהם יוצאים, הם פתאום, את יודעת, באים אלינו אקדמאים למרכזי ריאן שעובדים בתחנות דלק ולא מממשים את ההשכלה שהם רכשו.
<אלה בר דוד: זה שני דגשים מאד משמעותיים של תכנית אינתיהז.
<אלה בר דוד: אז בתכנית הזאת השתלבו יותר מ-1,000 איש.
<אלה בר דוד: אני כבר אגיד לך.
<אלה בר דוד: יש לי כאן את הנתונים המפורטים.
<אלה בר דוד: אם אני לא טועה זה 1,354 אנשים בשלוש השנים האחרונות.
<אלה בר דוד: בנוסף, תכנית נוספת שאנחנו מפעילים מתוקף החלטת הממשלה והיא נכנסת לשנה החמישית שלה, זו תכנית אשבל.
<אלה בר דוד: אשבל בערבית, שיבל זה כפיר, אריה צעיר.
<אלה בר דוד: זו תכנית להנדסאים.
<אלה בר דוד: בעצם המשרד שלנו, משרד העבודה, ההשכלה הכי גבוהה שהוא יכול לתת, שהיא לא השכלה גבוהה של המל"ג – פרט קצת על התכנית?
<אלה בר דוד: זה בעצם לימודי הנדסאים.
<אלה בר דוד: כיום היא מיועדת לאוכלוסייה הבדואית בנגב.
<אלה בר דוד: בעצם כל מי שנכנס לתכנית הזאת מקבל איזו שהיא מעטפת של דמי קיום במהלך, של שכר הלימוד ושל נסיעות וליווי אינטנסיבי של ריאן בדואים דרום, כדי שהוא לא ינשור במהלך התהליך וכו'.
<אלה בר דוד: השנה אנחנו הכנסנו 100 תלמידים חדשים.
<אלה בר דוד: זאת אומרת היה גידול מ-59 בשנה הראשונה.
<אלה בר דוד: השנה, בשנת הלימודים האחרונה, באוקטובר, נכנסו 100 תלמידים.
<אלה בר דוד: המחזור הראשון שנכנס יצא לשוק העבודה והשתלב בו, באמת במשרות שהן ראויות ויפות והן בעצם מוציאות אנשים מעוני.
<אלה בר דוד: אז היה לי חשוב לענות לחבר הכנסת, להגיד לו שאנחנו לא רק במשרות כניסה.
<אלה בר דוד: ברור, כן, ברור שאישה ערבייה, שאף פעם לא עבדה, הרבה פעמים משרת הכניסה הראשונה שלה, ברור שהיא תהיה משרה בשכר מינימום, אבל המטרה שלנו במרכזים היא קידום, קידום, קידום.
<רועי אסף: אני גם מציע שאולי משרד הרווחה ידבר על תכנית אשת חיל, שזה כן היה בשאלות שלך בשנה שעברה, יושבת הראש.
<לינדה דגן: לינדה דגן ממשרד הרווחה.
<לינדה דגן: החלק של העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.
<לינדה דגן: חלק מהדו"ח דיבר כמה פעמים על החסמים המורכבים של אוכלוסיית הרווחה והצורך להנגיש את התכנית אליהם.
<לינדה דגן: אז אני קצת רוצה לחזק את העניין הזה ולהגיד שנכון, האוכלוסייה שלנו צריכה מעטפת יותר רחבה, ראייה יותר רווחתית, הוליסטית.
<לינדה דגן: אנחנו מלווים נשים בתכניות שלי, אבל גם גברים ונוער בתכניות האחרות שיש לו, עם ראייה גם אישית, גם קבוצתית, גם קהילתית.
<לינדה דגן: אנחנו מנסים לתת מענה.
<לינדה דגן: כמו שאלה אמרה, לא תמיד אנחנו מסתכלים רק על ההשמה.
<לינדה דגן: אנחנו מסתכלים גם על הקידום, אבל בכלל גם על העצמה ועל עצם זה שנגיד בתכנית אשת חיל – אישה בכלל יוצאת לעבודה זה בשבילנו נקודת התחלה טובה.
<לינדה דגן: יש לנו במשרד כמה תכניות מסלול, ביניהן אשת חיל, שזו תכנית שאני אחראית עליה, שכוללת ונותנת מענה ל-2,500 ערבים.
<לינדה דגן: התכנית שלי היא תכנית לנשים, אז 70% מהתכנית, שמתוקצבת בשיתוף עם המשרד לשוויון חברתי, הם לאוכלוסייה הערבית, נשים ערביות.
<לינדה דגן: אני רוצה להגיד שהתכנית הזאת, אשת חיל, לוקחת נשים מהפריפריה.
<לינדה דגן: היום יש לנו 49 רשויות, מחלקות לשירותים חברתיים, שמפעילים את התכנית עם כמעט 1,700 נשים ערביות, עם שיעורי השמה של 64% בשלוש השנים האחרונות.
<לינדה דגן: התכנית מסתיימת בעוד שנה וחצי לפי החלטת הממשלה.
<לינדה דגן: היה משהו בדו"ח שאמר שלא ניצלנו את הכסף והסברנו שהתחלנו באיחור ואנחנו קיבלנו אישור מוועדת טרכטנברג להרחיב את התכנית, להאריך אותה עד אוגוסט 2018.
<לינדה דגן: כרגע לא דובר על זה שיהיה המשך.
<לינדה דגן: אנחנו מאד מקווים שיהיה המשך לתכנית.
<לינדה דגן: נצטרך בשביל זה כמובן תקציב.
<לינדה דגן: בנוסף לתכניות המסלול שיש לנו במשרד, אנחנו פיתחנו בתכנית נושמים לרווחה מרכזי עוצמה.
<לינדה דגן: זו תכנית הדגל של המשרד, שמטפלת באוכלוסייה שחיה בעוני והדרה.
<לינדה דגן: יש 94 מרכזי עוצמה ב-94 רשויות וחצי מהם, בערך 50 מתוכם הם ברשויות הערביות.
<לינדה דגן: היום אנחנו נמצאים בתהליך של הכשרת - - -
איל בן ראובן: כשאת אומרת ערביות זה מיעוטים או שזה רק ערביות?
קארין אלהרר: מיעוטים.
<לינדה דגן: מיעוטים, ועכשיו אנחנו גם מקבלים תוספת לתשעה יישובים דרוזיים, גם לאוכלוסייה הדרוזית, אבל כרגע אנחנו ב-94 בסך הכל במדינה.
<לינדה דגן: בכל מרכז עוצמה יהיה רכז תעסוקה, זאת אומרת שכיום אנחנו מכשירים, עוד לא הגענו לפול-ווליום, מה שאני קוראת לזה, אבל יהיו 50 רכזי תעסוקה במחלקות לשירותים חברתיים שיטפלו באוכלוסייה הערבית.
<לינדה דגן: אז אנחנו באמת מנסים לתת לזה דגש ופוש בעניין.
קארין אלהרר: בני, אתה רוצה לומר משהו?
<לינדה דגן: רגע, אני רוצה להגיד שאני רוצה להצטרף גם לשירות התעסוקה וגם למשרד העבודה.
<לינדה דגן: אנחנו באמת עבדנו על הממשקים ועל שיתופי הפעולה וזה עובד בשטח.
קארין אלהרר: בני.
<בני גולדמן: טוב, אז אני חושב שאני לא יכול לשפוט את ההתקדמות, אבל מסקנות מהדו"ח שהתייחס לתכניות קודמות, זה לא שאין כוונות ואין רצון, יש דשדוש.
<בני גולדמן: לפי הדיון הזה יש התקדמות, אבל זאת לא קפיצת המדרגה שהדו"ח ציין את זה במפורש שצריכה להיות.
איל בן ראובן: ובהחלט יש פה איים של עשייה.
<בני גולדמן: יש כוונות.
איל בן ראובן: זה ברור, אבל זה איים.
קארין אלהרר: איים.
איל בן ראובן: כן, זה איים.
קארין אלהרר: טוב, אני רוצה לסכם את הדיון.
קארין אלהרר: תראו, הוקצה לא מעט כסף.
קארין אלהרר: היו כותרות פומפוזיות בעיתונים, שכאילו מעתה השינוי מובטח, אבל כסף לא מספיק.
קארין אלהרר: דרושה גם הרבה מאד עבודה קשה.
קארין אלהרר: אני אומר שבעיני העובדה שהגענו לאיזה מצב שאני צריכה לברך משרד או גוף מבוקר, שהעביר לי נתונים, כי הוא החריג, כלל לא העבירו, הוא מאד לא תקין בעיני.
קארין אלהרר: הוא מעיד על זלזול בכנסת, בטח כששולחים אותי לבדוק נתונים באתר האינטרנט.
קארין אלהרר: אני מבקשת מהנציבות תוך שבוע את הנתונים, כפי שהתבקשתם בדיון הקודם ותאריך יעד להנגשת אתר האינטרנט לערבית.
קארין אלהרר: אני אקדים ואומר בדקתי, יש רק הנגשה לאנגלית.
קארין אלהרר: משרד האוצר ומשרד ראש הממשלה – נתונים אודות היקף התקציב המופנה לפיתוח המגזר הערבי, בחלוקה כפי שהתבקשתם בדיון הקודם.
קארין אלהרר: רשות החברות הממשלתיות - - -
<רועי אסף: המשרד לשוויון חברתי, אגב.
<רועי אסף: אנחנו כבר לא - - -
קארין אלהרר: אוקיי, המשרד לשוויון חברתי, צודק.
קארין אלהרר: רשות החברות הממשלתיות – תוך חודש נתונים כפי שהתבקשתם בדיון הקודם.
קארין אלהרר: חלוקה לגברים ונשים.
קארין אלהרר: כל דרג בכיר, תחתון, תיכון.
<אוהד מויאל: אני חייב לציין שהנתונים האלה מפורסמים בדו"ח שכר שאנחנו פרסמנו לציבור וגם נשלח אליכם - - -
קארין אלהרר: לא הקשבת לסוף, אה?
<אוהד מויאל: סליחה.
קארין אלהרר: אל תפנו אותי לדברים שמפורסמים לקהל.