GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עוזי ברלינסקי: אלא אם כן יש עלויות מעסיק שבעלויות מעסיק הוא יכול לשחק איך שהוא רוצה.
עוזי ברלינסקי: דבר נוסף, אני חושב שהעונשים בעניין הזה הם מגוחכים, אני בהחלט מתחבר לחבר הכנסת אורלב - - הרעיון שלי להביא את היועץ המשפטי הנה זה מדיניות, ומדיניות לא נקבעת פה, היא נקבעת - - אבל אנחנו לא יכולים להגיד לשופטים - - מה הסנקציות שנדרשות בנושא מסוים א' או בנושא מסוים ב'.
עוזי ברלינסקי: ואני רוצה לסיים באפיזודה שהייתה לי פעם והייתי פעם יושב ראש ועד הורים בבית ספר גדול מאוד ואחד העקרונות שלנו בבית הספר היה לחנך את הילדים שעבודה זה דבר חשוב.
עוזי ברלינסקי: יצאתי יחד עם כיתת תלמידים למאפיית "אנג'ל" בירושלים וקראנו לבוריס שהיה האופה הראשי ושאלנו אותו על העבודה שלו, ואז הוא סיפר בהתלהבות איך הוא קם בבוקר ואוהב את ריח הלחם, ואיזה תפוקה טובה וכמה זה יופי לעבוד.
עוזי ברלינסקי: אחד הילדים שואל אותו – בוריס, כמה אתה מרוויח לחודש?
עוזי ברלינסקי: אז הוא אמר 3,000 שקל.
עוזי ברלינסקי: אז הילד הקטן הזה אומר לו – אתה פרייר.
עוזי ברלינסקי: ואני חושב שזה תמונת הכול, וזה עובד - -
יורי שטרן: ... של ברית המועצות יצרה סוג כזה של אנשים שעבודה יותר חשובה להם ממשכורת, ככה חינכו את ה- -
עוזי ברלינסקי: אבל הילד הקטן כבר מבין את המציאות הכלכלית, הוא אומר לו אתה פרייר.
עוזי ברלינסקי: אני חושב שמזה אנחנו צריכים לברוח מהר מאוד.
אתי פרץ: אני רוצה להעיר שתי הערות כי משהו כאן
אתי פרץ: נשכח בחדר הזה שהעושק המרכזי ומי שמפר את חוקי המדינה לאורך שנים, המפר המרכזי הייתה הממשלה.
אתי פרץ: אני רוצה להזכיר לכולם שעד לא מזמן בכנסת היו עובדים מתחת לשכר מינימום, לפני כמה שנים - - בפירוש קיבלו השלמת הכנסה באופן מביש ולא כי עבדו X שעות בחודש, שלא תבינו, אנשים עבדו פה במשרה מלאה.
אתי פרץ: וכל העניין הזה של הרעה החולה, של העסקה באמצעות חברות כוח אדם, בית המשפט לרבות בית המשפט העליון עד לא מזמן היה לקוח מאוד של זה.
אתי פרץ: אני רוצה להגיד שמשהו צריך להיות כאן להבין שאם הכנסת והממשלה ימשיכו להיות טובל ושרץ בידו, הם לא יצליחו להשריש את מה שאתה, חבר הכנסת אורלב, מתייחס אליו, נושא של תרבות ולא רק אכיפה.
אתי פרץ: לי יש כאן שני דברים שאני רוצה להתייחס אליהם והם ממשיכים ברוח הדברים הזו אבל כן מתחברים למה שכאן הוצע.
אתי פרץ: אני רוצה להגיד לך שהכיוון שלכם יש בו בשורה.
אתי פרץ: אחת הבעיות היום של מי שעושה עושק, עושר ובמשפט חלק ממנו מתגלגל.
אתי פרץ: לכל רוחב המניפה ואורכה צריך להיווצר מצב של מדרג של אחריות של מי שיצא נשכר, לא ירוויח.
אתי פרץ: זה אומר שלאורך כל המדרג אני רוצה להזכיר רק שני דברים שקיימים.
אתי פרץ: לפני כמה שנים הייתה הסוגיה הזו של שוחד ואז החליטו שלא רק המשוחד יועמד לדין, גם המשחד.
עוזי ברלינסקי: מה זה החליטו?
עוזי ברלינסקי: זה בחוק.
אתי פרץ: לפני שהיה חוק.
אתי פרץ: לפני כמה שנים, בעבר מי שקיבל את השוחד עמד לדין אבל מי שהציע אותו יצא נשכר.
אתי פרץ: עכשיו יש משהו באחריות הזו שהיא צריכה להיות בשלושה מישורים.
אתי פרץ: היא חייבת להיות במישור הפלילי כי חייב להיות לה תיוג שנכון שהוא יכול להמציא פטנטים אבל סוג מסוים של מחיר, חברה גדולה עם מוניטין היא תיזהר בזה מאוד כי זה תיוג שיש איתו בעיה מעבר למשחק של חברות בת.
אתי פרץ: קודם כל נתחיל בזה, וזה לא רק זה, אני מסכימה איתך.
אתי פרץ: דבר שני אני חושבת שצריך ליצור גם הגנה של פיצוי אזרחי.
אתי פרץ: כלומר, מי שנעשק דרך אגב לא רק מה שהרוויחו, אלא אם היו זכויות שהוא נעשק ואני חושבת שצריך לפתוח הליך שהוא יכול גם לתבוע.
אתי פרץ: לא רק בבית הדין לעבודה.
אתי פרץ: כי יש פה מערכת, חבר'ה, אנחנו כולנו מדברים על אכיפת חוקי עבודה כשאנחנו מדברים על הלנת שכר סדרתית שהיא כל חוקי העבודה נרמסים ובראש השנה הקרוב.
אתי פרץ: לא רק עובדי רשויות, המדינה והתעשייה הצבאית.
אתי פרץ: יש לנו ברוך השם מערכת שיש בה התרסקות שלטונית של זכויות העובד ושלטון החוק בתחומי עבודה.
אתי פרץ: אבל אני רוצה לחזור רגע לזום הזה כי הזום הזה מאוד נכון.
אתי פרץ: אני רוצה להשאיר את הלנת שכר שדרך אגב אני מבקשת מכם לקיים על זה דיון מאוד נוקב וכמי ששימשה עד לא מזמן ועמיתי יושב ראש ארגון העובדים הסוציאליים לא נמצא כאן כי הם פשוט בחופשה, אבל אני מלווה זכויות עובדים.
אתי פרץ: בכל מקרה, אני רוצה להגיד לכם שהעניין הזה של הלנת שכר היה כדאי שהוועדה שאתה עומד בראשותה, כי זה חלק מאכיפת זכויות, אבל אני לא רוצה לדון בזה כרגע כי זה יבלע את החשיבות של מה שעולה כרגע.
אתי פרץ: שתי הערות של אפידמיה של עושק.
אתי פרץ: לפני כמה שנים היו לנו שתי קבוצות שנעשקו וכולם עמדו מנגד, גם כשהתרענו, וכאן אני רוצה להוריד כובע בפנייך, חנה, ואותו קומץ שהתריע על עושק של עובדים זרים, והעובדים הפלסטינאיים.
אתי פרץ: ואני אומרת את זה כיהודיה ציונית דתית.
אתי פרץ: ברגע שמותר לעשוק עובד וב- 89', 94-95, העלייה ההמונית מחבר העמים ואחר כך משה ושלמה - -
יורי שטרן: רק שזה קדם כרונולוגית - -
אתי פרץ: אני באה להגיד שיש משהו אפידמי שמישהו חושב שהוא חסין כשיש התרסקות של ערכים בתוך חברה, הוא טועה.
אתי פרץ: זה עניין של זמן עד שהישורת השנייה, לכן אני חוזרת דווקא לכיוון שדיבר עליו חבר הכנסת אורלב אבל אני מחברת אותו גם עם החלק שהתייחסת אליו.
אתי פרץ: ראשית, צריך לעבוד במלחציים בשני הכיוונים, מיידית ליצור מצב שעושק בעבודה אסור שיהיה כדאי.
אתי פרץ: קודם כל צריך לכלול ענישה כלכלית קשה אבל ענישה פלילית כי האדם הזה הוא פשוט פושע ואסור שהוא יצא ברווחים או בכופר.
אתי פרץ: דבר שני, במקביל צריך לעשות כמה מהלכים שבהם, ראשית במכרזים תנאי סף כמו בהנדסה, תנאי סף זה חומרים, לא יעלה על הדעת שאם מישהו יגיש כשהוא צריך להגיש במכרז לבניין שיערוך של חומרים שהוא ייקח חומרים שאין מחלוקת שהם רשלניים - -
יורי שטרן: את טועה - -
אתי פרץ: "פל קל" עד לנפילה של הבניין היה שם רשלנות שמישהו היה צריך להתריע אבל מאז מי שמגיש היום מכרזים, את החלק הזה אם הוא לא טיפש ופושע מוחלט, הוא יזהר בו.
אתי פרץ: ורוב האנשים הם אנשים שהם לא פושעים מוחלטים.
אתי פרץ: בתחומים של דיני עבודה יש לנו פשוט אנשים שהם או פרצה לגנב או מכשול לפני עיוור, והדאבל הזה הוא קטלני לחברה.
אתי פרץ: אז קודם כל ליצור מצב שבו תנאי סף במכרז של עבודה חייב להיות סל הזכויות של העובד ולכל המדרג, גם אתה קבלן שלישי שמגיש כזרוע שלישית של המגיש הראשי, כל החלק הזה צריך להתגלגל על כל שלושת הזרועות האלה.
אתי פרץ: ואז, אם יש עושק והעסקה לא ראויה זה צריך לחזור כל אחד במדרג שלו ללא פטור לאף אחד.
אתי פרץ: דבר שני, כל העניין הזה של הקנסות צריך ללכת לעובד בראש ובראשונה לפני המדינה, וכאן אני מסכימה איתך, אלי.
אתי פרץ: אבל במקביל אני חושבת שצריך אולי ללכת לכיוון נוסף, אולי איזה אמנה.
אתי פרץ: אמנה שמתחברת למה שחבר הכנסת אורלב התייחס אליו.
אתי פרץ: אנחנו מדברים פה על עניין של איזה חברה אנחנו ובאיזה חברה אנחנו רוצים לחיות.
יורי שטרן: אמנם אלה דברים מאוד דקורטיביים, אבל יכול להיות שכדאי פה עם ארגוני מעסיקים כדאי לשבת.
יורי שטרן: לא מזמן נחתמה אמנה כזאת בנושא איכות הסביבה, לא שהיא בשל עצמה חייבה הרבה מאוד מפעלים או משהו אבל היא בכל זאת יצרה - -
עוזי ברלינסקי: זה צריך להתחיל בממשלה, הממשלה צריכה לקבוע כללים לעצמה בהתקשרויות, אחרי זה לטפל בכל היתר.
עוזי ברלינסקי: לא גמרת עם המעסיק הראשי, חבל על זמננו, תאמין לי.
יורי שטרן: חברות בארגונים הכלכליים, למשל קבלן שלא חבר בהתאגדות הקבלנים או תעשיין שלא קשור - - הוא יפסיד, אז לכן אם תהיה הקפדה לפחות בארגונים הגדולים על כך - -
עוזי ברלינסקי: אז ילכו לקטנים, זה מה שאני מנסה להסביר.
אתי פרץ: ראש וראשונה העניין הזה שהאחריות פלילית, העגנה בכסף למי שנעשק, הנושא הזה צריך כמו שהוא הציע כאן העניין של בא כוח היועץ המשפטי לממשלה והחשב הכללי בכל מקרה ובמקביל עוזי אני מצטערת יש גם תהליכים שבהם אם ייווצר מצב שתהיה הסכמה שבו יש לעניין הזה של מי שהעסיק מעסיק בעושק גם יש מועדון מסוים, זה לא הפתרון.
אתי פרץ: שים לב, אני אומרת אותו כנלווה.
אתי פרץ: שבמועדון מסוים הוא לא יהיה בו ולהכניס את זה ל"איזו", אני רוצה להגיד לכם שיצאו עכשיו רק לאחרונה עוד שני "איזו" גם של המלכ"רים, המלכ"רים הוציאו תו תקן לא מזמן - -
עוזי ברלינסקי: סליחה, זה לא "איזו", קוראים לזה "איזו" אבל זה לא.
אתי פרץ: אני מציעה דבר אחד, אני מסכימה איתך, יש ביטויים שאני טובה בהם אבל תיקח את המהות.
אתי פרץ: אם אנחנו מדברים על אכיפה, על פלילי, על נורמות שמהבית הזה צריך להיווצר מצב שבו העסקה בשכר ראוי צריכה להיות תנאי סף גם שהממשלה והאוצר וכולם פה שמו את ביבי נתניהו.
אתי פרץ: אני רוצה להזכיר לכולם שנחזור אחורה בזמן יש לנו הרבה שרים צדיקים שאספו זכויות עובד לאורך כמעט 20 שנה.
אתי פרץ: אז כל אלה שפתאום שכחו כי הנוסטלגיה יש לה נטייה מאוד סלקטיבית - -
שרון אברהם וייס: אני חושבת שנקודת המוצא, באמת הדוח של מבקר המדינה משקף לתחושתנו כארגון שמקבל פניות את המצב.
שרון אברהם וייס: מאוד משמח אותי שהתמ"ת לקח על עצמו ביולי 2004 לעשות שינוי.
שרון אברהם וייס: אני מסתכלת על הנתונים שניתנו לפי מה שכתוב פה על ידי מר אופיר ביולי 2005, חודש שעבר, יש עלייה ב-2004 אבל מספר כתבי האישום שהוגשו למשל בכל שנת 2001, הוגשו 19 כתבי אישום - - אני קופצת, 2004 הוגשו כבר 119 אבל יחסית.
שרון אברהם וייס: יש פה בעיה אמיתית, זאת תחושתנו ברמת האכיפה, אני מקווה שהפוסטר שכבר סעיף 6 לחוק שכר מינימום צריך לצאת, לפחות אנשים ידעו ויוכלו - -
יורי שטרן: זה כלי אמיתי, לא יכול להיות ששנתיים החוק מחייב והמדינה לא מבצעת.
יורי שטרן: זה עניין למבקר המדינה, אנחנו פה טיפלנו בחוק מנוטרני אסון צ'רנוביל, מהזווית הזו של אי קיום של החוק שהתקבל בכנסת על ידי מוסדות המדינה ששם - -
שרון אברהם וייס: אני רוצה להצטרף למה שאמרו הדוברים, יש פה שני צירים.
שרון אברהם וייס: יש פה ציר אחד של אכיפה אבל הציר של אכיפה לא יכול לעמוד בפני עצמו.
שרון אברהם וייס: הציר החזק העיקרי בעיניי הוא הציר של המכרזים.
שרון אברהם וייס: בחצי שנה אחרונה עקבנו באגודה לזכויות האזרח אחרי פניות עובדים, מיפינו אותן.
שרון אברהם וייס: עיקר הפניות הן פניות של עובדי קבלן, הפרות הזכויות הרציניות נעשות על ידי קבלן, אני אומרת קבלן אני מתכוונת גם לכוח אדם וגם קבלני שירותים.
שרון אברהם וייס: יש פה שני סוגים של קבלנים שהיום מרבית הקבלנים להבנתנו עוברים לציר של קבלן שירותים מאחר שאפשר לברוח מהחוק העסקת עובדים - - ולכן, זה המפתח העיקרי.
שרון אברהם וייס: עכשיו, להבנתי הקבלנים היום עובדם בשיטת "מצליח", לא שווה להם לכבד את החוק.
שרון אברהם וייס: "מצליח" זה אומר אני מנסה על כל העובדים שלי ב- 90% יצליח לי, 5 עובדים יעשו רעש אני אשתיק אותם, קחו רק אל תגיעו חלבית דין לעבודה, נסגור את זה בפשרה.
שרון אברהם וייס: אחד הדברים שצריך לחשוב עליהם פה זה שיטתיות, מה שאנחנו ממפים היום זה קבלנים שבאופן שיטתי מפרים את זכויות העובדים.
שרון אברהם וייס: זה לא פעם אחת טעיתי.
שרון אברהם וייס: כשמגיעים אליי 30 עובדים מחברה אחת שלכולם יורדים 200 שקל בחודש או כשמגיעים אליי 10 עובדים מחברה אחרת שכולם לא מקבלים דמי הבראה, כולם לא מקבלים ימי חופשה, כולם לא מקבלים שעות נוספות, יש פה כבר שיטתיות של קבלנים וזה בהחלט עושק.
שרון אברהם וייס: הנדבך הבא זה השאלה של המשתמש, המזמין בפועל.
שרון אברהם וייס: אומרים בדרך כלל מזמיני השירותים שגם אליהם אנחנו פונים במקרה הגרוע אומרים אין יחסי עובד מעביד תלכו לקבלן אני לא קשור בכלל.
שרון אברהם וייס: במקרה היותר מוצלח משפרים את המכרז של עצמם, אומרים תדאגו לעובדים, פונים אל הקבלן, אומרים לו תעשה משהו אבל כשהקבלן לא עומד בזה הם אומרים בעצם אין לי מה לעשות.
יורי שטרן: חבל פשוט לחזור לדברים שנאמרו.
שרון אברהם וייס: אופרטיבית אני יכולה להציע כמה דברים.
שרון אברהם וייס: לחזק את הצעת חוק של אחריות המעסיק בפועל ברמה הפלילית וברמה האזרחית.
שרון אברהם וייס: עובד שתובע בבית הדין לעבודה יוכל לקבל סעד ולא יתחיל לחפש את הקבלן שמעסיק 3 אנשים וחצי, שיהיו מעבידים במשותף גם המזמין וגם הקבלן שהמזמין והקבלן ישברו את הראש ביניהם, שהעובד יקבל מה שהוא צריך.
יורי שטרן: לי יש שאלה כזו, רק אני מפנה אותה קודם כל למשרד התמ"ת.
יורי שטרן: הרי אנחנו יודעים מה רמת הגבייה של הקנסות, אחוזים נמוכים בלבד - -
תמר פינקוס: זה לא של המשרד, דרך אגב, מי שעושה את הגבייה זה משרד האוצר -
משה בר סימנטוב: אתה הצעת דרך אלטרנטיבית יעילה יותר וזה לעגן את זה עוד בשלב -
יורי שטרן: אבל אני ממשיך עם השאלה הזו.
יורי שטרן: נגיד נחייב את המעסיק לשלם לעובד באופן אוטומטי משכורת כפולה אם הוא לא שילם לו את כל המשכורת - -
שרון אברהם וייס: כשאתה אומר המעביד, זה הקבלן או המשתמש?
יורי שטרן: המעביד שמשלם כסף.
שרון אברהם וייס: לא יכול להיות שזה רק הקבלן שמעסיק 5 עובדים או 6 עובדים.
יורי שטרן: אם משרד מבקר המדינה גילה שהמאבטחים שלו לא קיבלו את מה שמגיע להם הוא - -
משה בר סימנטוב: הוא צריך להפסיק את ההתקשרות.
שרון אברהם וייס: אני דיברתי עם מישהו בחשב הכללי ואמרתי להם יש לכם מכרזים שהם מכרזי הפסד ואתם יודעים את זה שבהם הקבלן גם אם הוא רוצה לא יכול לשלם שכר מינימום.
שרון אברהם וייס: בעבר דיברתי עם מישהו בכיר והם אומרים רוצה הקבלן להפסיד במכרז זה, יכול להפסיד, הוא בטח מרוויח במקום אחר.
שרון אברהם וייס: המדינה עושה עצימת עיניים.
אלי פז: או שהוא מרמה בשירות.
אלי פז: במקום לנקות 50 חדרים הוא מנקה 30...
זבולון אורלב: במשרד הרווחה, למשל במכרזים שעושים לגבי הפעלת מעונות למפגרים, אז המדינה קובעת מראש מה המחיר שמשלמים עבור הטיפול בילד מפגר, והיא בודקת תלושים ועושה הכול אלא מה?
זבולון אורלב: מי בכסף הזה נותן שרות יותר טוב, לפי דעתי זה פותר - -
עוזי ברלינסקי: המדינה לא מחילה את זה, את אותו כלל לגבי העובדים של עצמה, לא לגבי מוסדות חיצוניים.
עוזי ברלינסקי: יש הרבה מוסדות של המדינה עצמה, שם זה לא חל.
יורי שטרן: בסוגיה של מכרזים לעבודות תכנון ואדריכלות והנדסה, הייתה הנחיה מנוגדת לכלל הקודם להתחיל במכרזי מחיר ואז משה ליאון היה מנכ"ל משרד ראש הממשלה ואיתו הצלחנו לתקן את זה בכמה משרדי ממשלה וחוזרי מנכ"ל שלא כך.
יורי שטרן: חזרו למצב של תעריף קבוע לעבודות ואז התחרות רק מסביב.
יורי שטרן: משרד האוצר, אפרופו, אף פעם עדיין המערכת היותר טובה מהמערכות הממשלתיות האחרות, משרד האוצר בשום תחום לא הולך אך ורק בתחומים הרגישים מבחינתו על מכרז המחירים.
זבולון אורלב: יש דוגמאות שזה אפשרי, עכשיו גם הביטוח הלאומי, יצא מכרז בהיקף של למעלה מ-3 מיליארד שקלים של עובדי הסיעוד.
זבולון אורלב: גם שם היה משפטים על משפטים.
שרון אברהם וייס: הביטוח הלאומי בסופו של דבר ניצח בבית המשפט - -
זבולון אורלב: נכון, מה פירוש הוא ניצח?
זבולון אורלב: אני ניצחתי.
זבולון אורלב: התעקשנו עד הסוף שיהיה כל התנאים הסוציאליים בפנים, כולל החופשה כולל הכול, שלא יוכל לעשוק שהמעסיק מקבל את דמי החופשה כל חודש, מפטר את העובדים אחרי 10 חודשים ודמי החופשה נשארים אצלו.
זבולון אורלב: חייבו אותו להפקיד בבנק את דמי החופשה כדי שגם אם הוא יעזוב לפני כן, זה אפשרי.
זבולון אורלב: הדבר הזה הוא אפשרי לחייב את הממשלה לדאוג לתנאי העובדים.
זבולון אורלב: אני בטוח שאם ביטוח לאומי היה מפשל, האגודה לזכויות האזרח - - אני חושב שמשני הדיונים שנערכו עלו כאן המון הצעות שבעיניי הן הצעות מאוד חיוביות, לפי דעתי מה שצריך כרגע לעשות זה לא להעלות עוד הצעות, אני חושב שמיצינו את כל ההצעות.
זבולון אורלב: צריך עכשיו לכנס אותם, לעשות ביניהם סדר לראות איך מתרגמים אותם, מה זה חוקים,מה זה לא חוקים, מה זה הוראות פנימיות בתוך הממשלה.
זבולון אורלב: לפי דעתי זה מה שצריך להיות, התמונה היא מאוד מאוד ברורה.
זבולון אורלב: רק יש לי עוד הערה אחת.
זבולון אורלב: זה נורא מפתה לעסוק בעתיד, אני גם מודאג מהווה, ולכן אני כל הזמן מנדנד לאלי ידידי הטוב גם מה קורה עם התפוקה הנוכחית.
יחזקאל אופיר: אני חייב להגיד דבר שזה חוזר כבר כמה ישיבות, אולי כדאי להביא אותו.
יחזקאל אופיר: רבותיי, אנחנו עוסקים בהליך פלילי, הליך פלילי אורך המון זמן ולכן כל פעם שאני זורק מספרים, מה על זה אתם מדברים?
יחזקאל אופיר: תיק של חקירה של שכר מינימום יכול להמשך עד חצי שנה כי את הצריך לתחקר את המעסיקים, את העובדים.
יחזקאל אופיר: אני רק רוצה לומר שתיק פלילי לוקח המון זמן, אתה לא עומד באמות מידה, הוא נופל בדרך או על ידם או על ידי בית המשפט.
יחזקאל אופיר: זה לגבי התארכות הזמנים והימשכות וגם התפוקה.
זבולון אורלב: אני לא השמעתי שום טענה, אני לא דיברתי על התארכות הזמן, תדלג על זה.
יחזקאל אופיר: אני בכל זאת מדבר על התקופה של חודש וחצי שעשינו, אנחנו בתקופה הזאת פקדנו מעל ל-300 מעסיקים כאשר הדגש היה על - -
יורי שטרן: בצורה ממוקדת?
יחזקאל אופיר: ממוקדת, הממוקדת הייתה במקרה הזה הנושא העסקת נוער בתקופת הקיץ, אבל לא הסתפקנו, אם כבר הגעתי אני לא אעסוק רק בנוער גם אעסוק ביתר, אבל ב- 300 בתי עסקים שקיבלנו מידע מוקדם מגורמים שונים והתמקדנו בהם.
יחזקאל אופיר: אגב, בפעולה הזו השנה הגדלנו את אחוז הממצאים, כלומר במודיעין המוקדם שעשינו יצא לי להגדיל את היכולת לאתר מקומות פוטנציאליים לפגיעה.
זבולון אורלב: תקשיב מה שעכשיו אמרת.
זבולון אורלב: אמרת בעצם שכל מפקח בשבוע עשה שני ביקורים.
יחזקאל אופיר: לא, אני אגיד לך מדוע.
יחזקאל אופיר: אנחנו לא עובדים בבודד, אנחנו עובדים בצוותים של שניים.
יחזקאל אופיר: למה?
זבולון אורלב: תסלח לי אז כל צוות עשה 4 ביקורים בשבוע, תכפיל.
קריאה: זה הרבה מאוד משום שאתה צריך לעשות חזרה, זה לא ONCE ביקרת כי יש ממצאים - -...
זבולון אורלב: אני טעיתי, זה הפוך, זה כל צוות עשה ביקור אחד.
יחזקאל אופיר: אני אומר לכם שהחשבון הזה הוא לא נכון כי אנחנו לא קבלנים של ביקורים - -
עוזי ברלינסקי: המבחן הוא, אם היה לך עסק פרטי אז היו לך 22 עובדים.
עוזי ברלינסקי: האם אתה היית יכול לשרוד כאשר כל עובד, ועזוב אם הוא בצוות או לא בצוות, נותן לך שני ימי עבודה או שתי תפוקות בשבוע של 5 ימים?
עוזי ברלינסקי: לדעתי היית פושט את הרגל מיד.
תמר פינקוס: אבל אנחנו מדברים על אכיפה, בלי זה לא נכנסים ויוצאים.
זבולון אורלב: שניים מגיעים למקום עבודה, יש להם יום עבודה שלם.
יחזקאל אופיר: אני רוצה לומר כמה מילים.
יחזקאל אופיר: בואו תראו שאתם מדברים על קבלנים, הקבלן הרי יושב לו באיזה מקום אחר, הוא לא במקום העבודה.
יחזקאל אופיר: במקום אחד יש לו חלק עובדים, במקום שני עוד עובדים, במקום שלישי עוד עובדים כי כך עובד קבלן.
יחזקאל אופיר: הוא לא עובד במקום אחד והוא לא נמצא בשטח.
יורי שטרן: ההיקף הזה של 300 ביקורים ב-6 שבועות, הוא רגיל הוא יותר מהרגיל?
אלי פז: הוא הרבה מעבר למה שהיה בעבר ויש לזה סיבה, מה שחזי אמר, כדאי שתרשמו.
אלי פז: במקום לרוץ על עיוור הוכנה מערכת לגבי מודיעין, הטענות של מבקר המדינה - -
יורי שטרן: מה המודיעין שלכם מבלי לגלות את הסוחרים?
יחזקאל אופיר: המידע הוא גלוי, הכלים היו שירות התעסוקה, אלה שמפנים את העובדים למקומות.
יחזקאל אופיר: קיבלתי מהנוער העובד והלומד, מהמועצה לשלום ילד - -
עוזי ברלינסקי: תן לי להבין, שירות התעסוקה מפנה אנשים למקומות שמשלמים מתחת לשכר המינימום?
יורי שטרן: כאשר אתם מגלים ששירות התעסוקה מפנה למקומות שלם יודעים שלא משלמים שם שכר מינימום, מפרים זכויות אחרות.
יורי שטרן: מה אתם עושים עם המידע הזה כאשר זה באותו משרד שבו אתם עובדים?
יחזקאל אופיר: אנחנו מביאים לידיעתם, אני יכול לומר לך אבל שאני לא יודע אם יש לזה היבט חוקי של למנוע אספקת עובדים - -
אלי פז: היה דיון משפטי בסוגיה הזו, היה דיון מאוד מעמיק בשאלה הזו .
אלי פז: .
עוזי ברלינסקי: זה לא דיון ברמה המשפטית, עם כל הכבוד.
יורי שטרן: אני הייתי מבקש מכם, אתם יחידת אכיפה, אני מבקש מכם פנייה לשירות התעסוקה שבה אתם אומרים – תדעו לכם, אתם מפנים - -
אלי פז: הייתה פניה מאוד יפה של "קו לעובד", הם הציפו את הבעיה ולכן התקיימו דיונים.
יורי שטרן: והתוצאה?
אלי פז: התוצאה מאוד בעייתית וזה משרד המשפטים יכול להבהיר לך.
יורי שטרן: מה התוצאה הבעייתית?
יורי שטרן: מותר לשירות התעסוקה להפנות- - -
יחזקאל אופיר: אנחנו גם לא הלכנו למקומות הפופוליסטיים, גם הלכו בעבר למקומות מזון מהיר, מקדונלדס, המבורגר, כל אלה כי אז באמת אני יכולתי להגדיל את הסטטיסטיקה ולבוא פה עם מספר ואז אולי הייתי מרשים פה את הנוכחים שהייתי מגיע ל-1,000.
יחזקאל אופיר: לא הייתה לי בעיה, אתה נכנס היום לקניון ואתה מוצא את ההמבורגרים ואתה מבקר מבחינה סטטיסטית היית.
זבולון אורלב: כמה כתבי אישום יש?
יחזקאל אופיר: בתקופה הזו שאנחנו מדברים מהפגישה הקודמת עד עכשיו, הוגשו 57 כתבי אישום.
יורי שטרן: אתם עזבתם א התחומים האחרים והתרכזתם רק - -
דוברת: זה מה שהוא אמר, כשהגיעו לבדוק על נוער, בדקו גם שכר מינימום.
יחזקאל אופיר: אנחנו דיברנו על זה כבר כמה פעמים בישיבות.
יחזקאל אופיר: המפקחים היום לא עוסקים בחוק אחד.
יורי שטרן: 50 כתבי אישום, 57 - -
יחזקאל אופיר: כאשר מחציתם כמעט לגבי שכר מינימום ויש חוקים נוספים, של הודעה וכולי.
יחזקאל אופיר: עכשיו, לגבי קנסות, בתקופה הזו הוטלו 30 קנסות בסביבות 200,000 שקלים.
תמר פינקוס: אני רוצה להסביר משהו.
תמר פינקוס: ה- 57 כתבי אישום הם לא תוצאה של ה- 300 ביקורים, כי מה שלא הולך לקנס מנהלי, הוא הולך - - אני רוצה להסביר מתי יש קנס מנהלי, למה זה רק 30 קנסות מנהליים, זה לא מי שמשחררים.
תמר פינקוס: הקנסות המנהליים זה בעבירות של השוליים - - יכול להיות שבמקומות, אם זה עד 45 עובדים בפחות מ- 5%, או אם זה עובד אחד - -
זבולון אורלב: גברתי, את אומרת שרק 10% ממקומות העבודה שביקרו בהם - -
תמר פינקוס: היו עבירות קטנות והשאר גדולים.
תמר פינקוס: הקנס המנהלי לא אומר שהאחרים יצאו זכאים, אומר שבמכלול הזה מעט מאוד מצאנו שעונים על הפרמטר של לתת קנס מנהלי.
יורי שטרן: האם המערכת הזו לא יכולה לכלול את שני הפרמטרים?
יורי שטרן: קנס כי זה דבר מיידי, והגשת כתב אישום.
זבולון אורלב: יש עוד נתון לגבי מה-300 האלה כמה בכוונת
זבולון אורלב: כם לפתוח בחקירה?
יחזקאל אופיר: אני אגיד לך, כשאני הלכתי עכשיו ל- 300 האלה על מנת לראות איפה אני עומד, אני עכשיו מקבל את התלושים.
יחזקאל אופיר: אני לא בא ומצלם ואני יודע שפה נעשתה הפרה, אני אוסף תלושי שכר מהמעסיק, אני לוקח את רשימת העובדים, את השעות שהם עבדו כי אתה לא יכול - - לגבי שכר, פעם בחודש המעסיק משלם עד ה-9 לחודש.
יחזקאל אופיר: כלומר, אתה יכול לקבל ממנו דוחות אחרי ה-9, בדרך כלל זה לוקח הרבה אחרי.
יחזקאל אופיר: אנחנו לא עובדים בשיטת הפינג-פונג, אני זורק, הוא מנחית וכולי.
יחזקאל אופיר: התהליך הוא תהליך שנמשך- - -
זבולון אורלב: ביקרת ב-300 מקומות עבודה, 10% זה קנסות, 90% עכשיו אני מתעניין לגבי ה- 90% אין לך שום נתון לגבי ה-90% כמה מהם יוגשו, כמה מתכוונים לחקור.
יחזקאל אופיר: בשלב הזה לא.
תמר פינקוס: אנחנו מציעים אולי למישהו שיבוא איתנו פעם ויראה למה זה דבר שלא ניתן לעשייה - - אתם מוכרחים להבין איך נעשית כזאת ביקורת.
יורי שטרן: יש לי מידע על מספיק מעסיקים שמפרים לפי התלונות שאנחנו מקבלים ואנחנו בבוקר נגיד למפקחים.
תמר פינקוס: אתם גם תבינו למה זה לא יכול להיות במקום, ולמה לא אחרי שבוע.
שרון אברהם וייס: 60% מהתלונות נמצאו מוצדקות - -
יחזקאל אופיר: אני מדבר לא על 300, אני עדיין לא יודע - - באופן כללי, בערך.
שרון אברהם וייס: מתוך ה-60 שנמצאו מוצדקות, בכמה מוגשים כתבי אישום ובכמה מוגשים קנסות מנהליים?
תמר פינקוס: הקנסות המנהליים זה בעבירות של השוליים, זה אומר אם היה עובד שההפרש בין השכר למה שהוא צריך לקבל הוא פחות מ- 5%, עד 5 עובדים.
תמר פינקוס: או אם הייתה דחייה של חודש בתשלום, כל מה שמעבר לזה הוא לכתב אישום.
תמר פינקוס: הקנסות המנהליים זה ממש בעבירות של השוליים.
שרון אברהם וייס: עיקר הכובד הוא בכתבי אישום?
תמר פינקוס: עיקר הכובד הוא על פי התוצאות בתיק, תלוי מה יש בתיק.
יחזקאל אופיר: עוד נתון אחד מהביקור הקודם שלנו פה.
יחזקאל אופיר: דיברנו על הטלמסר, שאין ספק באמת ביכולות שלו, בחודש אחד היו 500 תלונות שהגיעו באמצעות טלמסר כולל בשפות זרות שהגיעו אלינו.
יורי שטרן: תנו לנו דוח על זה גם בחלוקה לפי שפות, מאוד מעניין.
יורי שטרן: עכשיו דיברנו על פרסום - -
יחזקאל אופיר: זה אני מקווה שתוך הימים הקרובים זה ייעשה השינוי לפתיח הזה, אתם ביקשתם שלא יהיה חובה, אני מקווה שתוך כמה ימים זה ישונה.
אתי פרץ: יש לי פה הזדמנות פז להגיד משהו, לגבי ההודעות ואני פונה פה למשרד התמ"ת.
אתי פרץ: ההודעות האחרונות הם סגנון של מלשינון, הוא סגנון מאוד לא לכבוד אף אחד.
אתי פרץ: אני מדברת על סגנון של לאתר עושקים של עובדים זרים.
אתי פרץ: אני רוצה להעביר פה הערה פתוחה, אני רוצה לקרוא כאן קריאה.
אתי פרץ: אנא, כל הפרסומים וההודעות היוצאות, מי המוציא אותם צריך להיות כזאת שהוא כתובת לנפגע וכתובת לזה שהוא יכול לפנות ולקבל עזרה וסיוע.
אתי פרץ: לא כתובת לצד שלישי להלשין.
אתי פרץ: אנא תגלגלו את זה גם לאחרים, כי תקשיבו לפרסומים ברדיו לרבות פרסומים ממשלתיים, חלקם מזמינים מלשינון ממלכתי.
אתי פרץ: לתשומת ליבכם, זה הכול.
יורי שטרן: מתי ישונה הנוסח?
יחזקאל אופיר: עד תחילת שבוע הבא.
יחזקאל אופיר: מהמשפט אני מבין שאנשים לא פוחדים והם עושים את זה וכל ה-500 שאני מקבל את הפנייה שלהם בכתב, אתה רואה שבהקלטה הם אומרים שאין להם בעיה עם זה.
יחזקאל אופיר: אבל ביקשנו שזה ישונה.
יחזקאל אופיר: עוד פרסום שעשינו והוא הרבה יותר אפקטיבי זה באתר האינטרנט של המשרד שהיום בנושא של האכיפה שבו - -
יורי שטרן: אנשים שדוחקים אותם, הם בדרך כלל גם - -
יחזקאל אופיר: אז אני אומר לך, יש לי חדשות, תשמע.
יחזקאל אופיר: אני לא שם את כל הביצים בסל אחד, רק באינטרנט אז אתה צודק.
יחזקאל אופיר: אני רוצה לומר לך, השימוש באינטרנט הוא נפוץ מאוד, אני רואה גם את התגובות.
יחזקאל אופיר: מי שלא רוצה אינטרנט - -
יורי שטרן: האם קיבלתם תקציב ואם עשיתם פרסום - -
אלי פז: לגבי תקציב, יש לנו מחויבות במהלך החודש הקרוב להוסיף למערכת של מנהל הסדרה ואכיפה, אכיפה זה הצד של הרישוי, 300,000 שקלים לקראת סוף החודש הזה כשהמרכיב העיקרי של התקציב הזה ילך לנושא ההסברה.
אלי פז: אני מדבר על שנת 2005.
אלי פז: זה הרבה מאוד בהשוואה למה שהיה בעבר.
יורי שטרן: אבל זה סכום שבו אתה תוכל להוציא מודעה אחת בכל שפה וזהו.
אלי פז: פעם שעברה כבר אמרתי שחשוב מאוד לזכור שבאוניברסיטה המרצים צועקים על אלה שהגיעו לגבי אלה שלא.
אלי פז: אני לא יכול לשנות את כל סדרי העולם.
אלי פז: יש גם תפיסת עולם שאנחנו מתמודדים מולה שהיא לא כל כך קלה לשינוי, ואני מקווה שיהיה שיתוף פעולה טוב יותר ואנחנו נצליח.
אלי פז: לשנה הבאה, מחויבות של הנהלת המשרד זה אני מבין שיש הסכמה עקרונית של אגף התקציבים, זה לתקצב אותנו ב-2 מיליון שקל לתקציב פעולה.
אלי פז: זה כולל גם הסברתי, כולל תוכנת מחשב שתאפשר לנו ניצול יעיל יותר של מידע, זה מהפכה שלמה.
אלי פז: שלא יקל בעיניך, במצב של מחסור תקציבי ומחסור בלוגיסטיקה, אני חושב שהתיאבון צריך להיות תאבון סביר.
שרון אברהם וייס: מפקחים נוספים שביקשנו?
אלי פז: אנחנו עכשיו עומדים לקבל עוד 3, אנחנו פועלים - -
יורי שטרן: הפוסטר זה גם מאותו תקציב?
אלי פז: לא מאותו תקציב.
שרון אברהם וייס: נאמר לי מהלשכה המשפטית שבימים אלה, אני שומעת זה כבר חודש.
יחזקאל אופיר: הפוסטר זה בתקנות של שכר מינימום מחייב כל מעסיק לשים על לוח המודעות שלו, שם מוקנה תמצית החוק של שכר מינימום בשפה מובנת לעובד, לדעת מה מגיע לו, מה כלול בשכר מינימום מה לא כלול בשכר מינימום, ואת הטלפון שלנו בסוף שהוא יוכל אם הוא רוצה להתלונן על פגיעה בשכר מינימום.
יורי שטרן: סיכמנו שבאמת דברים שהם בחוק יופיעו בפוסטר.
לאה ליברמן בנדר: אנחנו לפני תקציב, אמרו אנשים ממשרד התמ"ת שמה שצריך במינימום זה 390 עובדים, השאלה אם הוועדה - - השאלה אם התפקיד של הוועדה הוא לא לדרוש גם במסגרת התקציב - -
יורי שטרן: אז מה עם הפוסטר?
יחזקאל אופיר: הפוסטר זה בעיות משפטיות, אני לא עוסק בזה אז אני אל בא להתלונן אבל - -
דוברת: אנחנו מבטיחים לבדוק ולהגיד, אני אמנם עורכת דין אבל אני שייכת לחלק אחר של הלשכה המשפטית ואין לי תשובה.
יחזקאל אופיר: הנוסח כבר סוכם, אושר לדעתי בכל הרמות.
יחזקאל אופיר: עכשיו אני לא יודע איפה זה תקוע היום אם זה תקוע - - אני לא יודע איפה זה עומד, באמת צר לי.
יורי שטרן: היחידה שלכם אחראית על זה?
דן אורן: אדוני היושב ראש, בעצם אומרים כאן שגורמים אחרים בלשכה המשפטית עוסקים בעניין, אז חברנו במשרד התמ"ת יוכלו להשיב תשובה לא ברגע זה אבל לוועדה – עד הישיבה הבאה תוכלו להשיב תשובה ליושב ראש.
יחזקאל אופיר: אני בטוח שזה עניין של ימים כי הכול נגמר - -
יורי שטרן: עוד משהו לדיווח?