GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
של המבקר: ולכן, באמת במבצע חשאי, פתחנו את הגשר, כאשר אני זוכר שמר אלי נקר ואני, בבוקר היום הראשון כשאנשים התחילו לנסוע, הדיירים, שמכירים אותנו, כי הם נמצאים במשרדי אחת לשבוע בערך, אמרו: עבדתם עלינו.
של המבקר: אז פשוט פתחנו את הגשר הזה בשקט, ויש לנו עוד התמודדות-
של המבקר: תחושה-
של המבקר: אבל, אנחנו מתמודדים שם עם אוכלוסיה מאד
של המבקר: היו"ר עוזי לנדאו: לי אין עוד הערות או שאלות לגבי הסוגיה של
של המבקר: יהודה בר און: אתה מדבר על המשך איילון לכיוון צפון.
של המבקר: כבר הרבה מאד שנים.
של המבקר: הרבה מאד שנים.
של המבקר: בעיה של תקציב, אין שום בעיה של הספקים בעבודה.
של המבקר: יש לנו בעיה עם עיריית הרצליה.
של המבקר: ועיריית הרצליה היא זו שלמעשה מנעה במשך שנה ויותר.
של המבקר: שנים.
של המבקר: על זה אני מדבר.
של המבקר: אני אשאל אחרת.
של המבקר: אני אתן לך למשל חלופה.
של המבקר: נניח שאתם מראש ידעתם שבאזור איילון דרום יש לכם בעיה עם המחלפים שהיום דנו בהם.
של המבקר: אתם מתבוננים צפונה, ואתם אומרים, רגע, החלופה שלנו הייתה, נניח, להאריך את איילון צפון, לא רק עד הרצליה, גם עד לכפר שמריהו.
של המבקר: עובדים על זה עכשיו במרץ רב.
של המבקר: להסיר את כל ההתנגדויות של ראשי הערים בסביבה ושל הדיירים בסביבה.
של המבקר: רוב הקרקעות שם הן חקלאיות.
של המבקר: הן לא אחרות, וגם הקלות היא יותר גדולה.
של המבקר: אני שואל, יכול להיות שאני טועה, למה, למשל, החלופה שעמדה בפני ההנהלה הקודמת של נתיבי איילון הייתה, חבר'ה, בואו רגע נעזוב את איילון דרום.
של המבקר: באיילון דרום נתעסק בכל מה שקשור בסידורי תוכנית בניין העיר, הפינויים, הפיצויים וכן הלאה.
של המבקר: אין עושים עדיין עבודות בשטח, כי כל מה שקשור בדברים האלה גם איננו עולה כסף, בקטע המשפטי, אני לא מדבר בקטע של משא ומתן עם דיירים ולרוץ צפונה.
של המבקר: נראה מה אנחנו עושים שם.
של המבקר: פרויקט ופרויקט.
של המבקר: אתה עושה לכל פרויקט ופרויקט בדיקת כדאיות כלכלית; ואתה הולך לפי סדר; ויש לך תוכנית רב-שנתית ושנתית; ויש גם בתוכנית השנתית רזרבות מהשיטה של פרויקטים.
של המבקר: עכשיו, דיברת על עשרה פרויקטים.
של המבקר: אני חושב שאני המנהל הכללי היחידי בכל הארץ שהתחייב שהוא מתחיל ביום מסויים, והוא מסיים ביום מסויים.
של המבקר: ומתוך עשרה פרויקטים, תשעה פרויקטים הסתיימו בזמן, חוץ מאשר רעננה דרום; והם לא נעשו על ציר אחד; הם נעשו על צירים שונים, והם, אחר הגמר שלהם, נתנו מענה הולם לתנועה.
של המבקר: מר עוזי לנדאו, אתה איש תנועה, אתה מכיר את העניינים יותר טוב ממני.
של המבקר: אתה יודע באיזה מצב אנחנו נמצאים מבחינה תנועתית.
של המבקר: ראה נא, אם הייתה ירידה במספר ההרוגים בשנה האחרונה בכ100- הרוגים, אזי חלק גדול מהעניין הוא הודות לתשתית שנעשתה מ1993- ועד היום.
של המבקר: לכן, אני אומר, גם העיתוי.
של המבקר: מתי אתה מתחיל פרויקט?
של המבקר: אנחנו מתחשבים לפעמים בזה שתחילת ספטמבר היא תחילת שנת הלימודים.
של המבקר: נפח התנועה הוא, יחסית, גדול ביחס לחודשי הקיץ.
של המבקר: אתה לפעמים מתחיל פרויקטים, כך שהכניסה שלהם תהיה ביוני, והסיום שלהם יהיה בספטמבר.
של המבקר: לפעמים גם בפרויקטים האלה אנחנו נתקעים.
של המבקר: אני אתן לך דוגמה את גהה.
של המבקר: בכביש גהה הרחבנו את שני המסלולים לששה נתיבים.
של המבקר: המסלול המזרחי הסתיים, שחרר תנועה בצורה מצויינת.
של המבקר: המסלול המערבי נמצא בשלבי סיום, אבל גורם לפקקים "מכאן ועד להודעה חדשה", כאשר יש פרויקט אחד על גהה.
של המבקר: זה גהה עצמו.
של המבקר: אז לפעמים, גם פרויקט אחד יכול להשפיע על זרימת התנועה בצורה משמעותית, תלוי איפה הוא נמצא, ובאיזו נקודה.
של המבקר: השיקולים האלה נלקחים בחשבון, האמן לי.
של המבקר: תוכנית העבודה היא גם רב-שנתית וגם שנתית.
של המבקר: יושבים ומנתחים את המצב - זמינות הפרויקט, ההפרעות שיהיו בפרויקט - אתה לוקח את הדברים האלה בחשבון, אבל תמיד, בפרויקטים מהסוג הזה, תמיד יש הפתעות, ואנחנו את ההפתעות האלה רואים לאורך כל הדרך.
של המבקר: אבל, לא להשמיץ את העניין של עשרה פרויקטים עם השלטים היפים – אני לא ידעתי מה זה שלטים, כי לקחתי סיכון רב – התחייבתי להתחיל ולסיים בתאריך היעד.
של המבקר: להיכנס לוויכוח אישי.
של המבקר: השתדלתי להימנע מזה.
של המבקר: על קונספציה של ביצוע, כפי שאתה מדבר על זה.
של המבקר: איך צריך לבצע פרויקטים זה עניין להחלטה על עדיפויות.
של המבקר: למה אמרתי שהתחלת התשובה שלך לא הייתה טובה, במרכאות, כי הייתה לי תחושה שהסתבר שהיא נכונה, שאתה הולך לפילוסופיה.
של המבקר: אני רציתי משהו קונקרטי.
של המבקר: אני רציתי את ה"צ'ופצ'יק של הקומקום".
של המבקר: במקרה הספציפי הזה של נתיבי איילון, שהייתה לכם חלופה ספציפית, למה הלכתם לכאן ולא לשם; ולפני שתשמע את התשובה של נתיבי איילון, אם אפשר שהיא תהיה ספציפית, עדיין יש לי איתך חילוקי דעות לגבי הדרך שבה היה צריך ללכת אז, בין השנים 1992-1996.
של המבקר: איך ללכת.
של המבקר: ללכת רחב, כשיש תכנון ויודעים לוחות זמנים ומתי יסתיימו עשרת הפרויקטים האלה.
של המבקר: אינני אומר שלא ידעתם מתי זה יסתיים.
של המבקר: אני טוען אחרת, הייתם צריכים ללכת אחרת.
של המבקר: סתם בתור דוגמה: לא ללכת על עשרה פרויקטים.
של המבקר: ללכת על ארבעה פרויקטים ולעשות אותם הכי מהר שאפשר.
של המבקר: היו"ר עוזי לנדאו: עכשיו למשל, בוא ניקח את צומת גהה.
של המבקר: כמה
של המבקר: המערבי?
של המבקר: היו"ר עוזי לנדאו: וכמה זמן לפי דעתך זה צריך להימשך?
של המבקר: המשטרה.
של המבקר: שלושה ימים בלילה.
של המבקר: עוזי, יש כל כך
של המבקר: היו"ר עוזי לנדאו: מר בן ציון סלמן, אני מוכרח לומר לך, אני
של המבקר: בן ציון סלמן: עושים את זה.
של המבקר: עבדו בגהה רק בלילה.
של המבקר: התחילו
של המבקר: היו"ר עוזי לנדאו:
של המבקר: התיקונים במסלול המערבי בגהה הם יחסית
של המבקר: מבין למה זה צריך לקחת כל כך הרבה זמן.
של המבקר: תראה את לוח הזמנים.
של המבקר: עכשיו, לגבי השאלה שלך בנושא איילון.
של המבקר: לאחר שפתחנו את המסלול המערבי, היום למעשה צומת גלילות מתפקדת בששה נתיבים.
של המבקר: זאת אומרת, לא כל התנועה – חצי מהתנועה ממשיכה דרומה באיילון דרום, וחלק מהתנועה מגיעה לגלילות.
של המבקר: עכשיו בבקרים.
של המבקר: טקטית: במקור, כשהייתם צריכים להחליט על מה ללכת.
של המבקר: למה לא "רצתם" צפונה הכי חזק שאתם יכולים?
של המבקר: אין לך 531 מערבה, לקטע הצפוני אין הרבה תועלת.
של המבקר: אל תשכח גם את הרשת של הכבישים האזוריים.
של המבקר: שאתה מגיע ל531-, אתה מגיע לכביש שבעת
של המבקר: הערה: בקטע אחד.
של המבקר: צפון-דרום.
של המבקר: מכון הטיהור של הרצליה.
של המבקר: את עצמי, למה זה נמשך כל כך הרבה זמן עד
של המבקר: הקטע שנפתח עכשיו.
של המבקר: היו"ר עוזי לנדאו: והחלק הבא הוא גם כשאתה מושך את זה
של המבקר: בן ציון סלמן: זה תקציב.
של המבקר: יש פרויקטים יותר טובים.
של המבקר: אחת.
של המבקר: אני אינני תמיד מקבל אותה, אבל היא
של המבקר: היו"ר עוזי לנדאו: שניים מחטאיי אני רוצה פה להזכיר.
של המבקר: אחד
של המבקר: הערה: אתה הקמת את זה, לא?
של המבקר: על עצמי.
של המבקר: אבל המאבק עם האוצר.
של המבקר: ישנה פה נציגה של האוצר.
של המבקר: משרד האוצר היה אחד המתנגדים הקשים של נתיבי איילון.
של המבקר: הקשים.
של המבקר: משרד התחבורה, בשנים מסויימות, נאחז בשיניים בפרויקט הזה, והתקדם, כמעט אמרתי, נתיב נתיב.
של המבקר: התחיל בזה בשעתו השר לנדאו, שרק בגלל יחסים נוחים, פתוחים וידידותיים עם שר האוצר דאז, יגאל הורביץ, לא הצליחו נערי האוצר לסגור את הפרויקט.
של המבקר: ולימים, מאוחר יותר, הפנה משרד התחבורה 80% מהתקציבים השנתיים שלו, 80%.
של המבקר: ביטל כל דבר, רק כדי להתקדם בנתיבי איילון.
של המבקר: בנתיב אחד, מצפון לדרום, פתחו את זה מהרכבת עד לקריה.
של המבקר: אחרי זה מהקריה עד לה-גרדיה.
של המבקר: אחרי זה מלה-גרדיה עד.
של המבקר: ורק אחרי שפתאום התחילו החשבונות להראות שהתועלות הכלכליות הן טובות יותר, וכשהציבור התחיל להגיד שזה טוב, אז איכשהו נסוג משרד האוצר.
של המבקר: אבל, הגישה באמת הייתה, ריכוז מאמץ.
של המבקר: עוזבים כל דבר, מתרכזים בנושא ספציפי ומריצים אותו קדימה.
עוזי לנדאו: 1.
עוזי לנדאו: הקמת ועדת משנה לענייני קהיליית המודיעין
עוזי לנדאו: זאת ועדה הידועה בסלנג כועדת השניים, ועדת משנה לענייני קהיליית המודיעין.
עוזי לנדאו: יש הערות לחברי הכנסת?
אביעזר יערי: אני מעיר על כך שההגיון של ועדת השניים הזאת הוא הגיון מורכב במיוחד והוא כדי לטפל בשירותי הביטחון באמצעות שתי העיניים של הכנסת שמסתכלות על הנושא הזה.
אביעזר יערי: לי ודאי אין מילה רעה אחת לומר על מישהו מחברי הכנסת אבל מה שאתה עושה עכשיו זה שאתה מקים ועדת משנה נוספת - על ועדה שכבר ישנה ועוסקת בצה"ל - עם שני חברי כנסת מהוועדה לענייני ביקורת המדינה.
אביעזר יערי: אם כך, מה יהיה התפקיד המוגדר של הוועדה הזאת?
אביעזר יערי: על-ידי כך שאין פה יושב-ראש ועדת חוץ וביטחון או יושב-ראש תת-ועדה מטעם ועדת חוץ וביטחון, המהות של הוועדה הזאת משתנה.
אביעזר יערי: אני לא אומר שלא צריך ליצור דבר חדש, רק צריך להתייחס לנימוקים שהיו בשעתו וששירתו עד לזמן האחרון בעצם קיומה של תת-ועדה כזאת של שני חברי כנסת.
עוזי לנדאו: לכן הצעתי בסיכומו של דבר לעשות את ההסדר הזה כשאני מודיע פה שיושב-ראש ועדת חוץ וביטחון יהיה משקיף בוועדה שלנו.
עוזי לנדאו: הוא ישתתף בכל הישיבות אבל לא יהיה בעל זכות הצבעה.
עוזי לנדאו: אני אזמין אותו לכל הישיבות.
עוזי לנדאו: לא מצאתי הסדר טוב יותר ואני חושבת שהוועדה צריכה כבר לשבת.
עוזי לנדאו: אין לה עוד הרבה זמן כדי לדון בהמלצתו של כבוד נשיא בית-המשפט העליון בעניין פרסום של מבקר המדינה, הגברת בן-פורת, על תמצית בדיקה היא עשתה על השב"כ בעבר אבל הוועדה הזאת גם צריכה לעסוק בדברים השוטפים בעבודתה.
עוזי לנדאו: למשל, היא גם צריכה לעסוק בנושא שהתחלנו לעסוק בו כאן בוועדה בפורום הגלוי שלה בעניין הנורמות שמאפיינות היום את הפרקליטות ואת השב"כ בהפעלת סוכנים, ואני מקווה שידיה לא יהיו מלאות עבודה מדי, אבל אי-אפשר עוד לעכב את זה וזה היה הפתרון הטוב ביותר שאני מצאתי בהתייעצות עם היועצת המשפטית.
אליעזר גולדברג: אני לא נכנס לכל העניינים הפנימיים והשיקולים האחרים, אבל השיקול של יעילות הדיון לדעתי מחייב אחת משתי האפשרויות הללו.
עוזי לנדאו: אני מעלה כרגע להצבעה את ההצעה שהעליתי קודם.
עוזי לנדאו: אני אומר שוב שהתחבטנו עם היועצת המשפטית של הוועדה לגבי פתרונות אפשריים בנושא הזה ולפחות מהצד המשפטי לא מצאנו פתרון.
עוזי לנדאו: מה שרק אולי נוכל לעשות הוא שיושב-ראש ועדת חוץ וביטחון שישתתף בישיבות כמשקיף, אולי לצורך הישיבות האלה נהפוך אותו חבר בוועדה.
עוזי לנדאו: ההצעה לא עברה.
עוזי לנדאו: אני בהחלט חושב שלא צריך להרחיב את הדברים האלה למה שמעבר לזה.
עוזי לנדאו: חשבתי שיושב-ראש ועדת חוץ וביטחון צריך שמטבע הדברים יהיה שותף לכל הישיבות של הוועדה הזאת, אבל משום שאין לי כל אפשרות למנות אותו חבר, דיברתי אתו, סיכמתי אתו, גם הלכתי אתו על הפתרון הזה ולכן הוא יהיה משקיף.
עוזי לנדאו: אני בהחלט אינני חושב שהוועדה איננה צריכה להיות יותר משני חברים, ובלית ברירה שניים וחצי.
עוזי לנדאו: בכנסת הקודמת גם בלית ברירה היו שלושה חברים.
יהושע מצא: כאמור, אני לא רוצה להיכנס לוויכוח הזה.
יהושע מצא: נמנעתי מתוך שיקולים אחרים לגמרי.
יהושע מצא: אם יקבלו את ההצעה אותם שני חברי כנסת שהצביע נגד, תם ונשלם הוויכוח.
אביעזר יערי: יכול להיות שאם הוויכוח מתפתח כאן, כדאי לקבל את מה שמציע המבקר.
אביעזר יערי: תאשרו כרגע את השניים כדי שנוכל לעבוד.
אביעזר יערי: יש הרי צו בית-משפט שמכריע בנושא.
בפברואר בהרכב: מי בעד?
בפברואר בהרכב: שניים.
בפברואר בהרכב: מי נגד?
בפברואר בהרכב: מי נמנע?
בפברואר בהרכב: שניים נמנעים.
בפברואר בהרכב: ההצעה אושרה.
בפברואר בהרכב: תודה רבה אדוני המבקר.
בפברואר בהרכב: 2.
בפברואר בהרכב: מסוף המטענים לחומרים מסוכנים בתחנת הרכבת בבאר-שבע
שמשון צבתני: היו שני תרגילים שביצענו והתרגיל האחרון נערך לא מזמן, בסוף חודש אוקטובר, שהיה תרגיל די מקיף וגדול עם השתלבות של כ300- שוטרים במסוף המטענים בבאר-שבע והופקו לקחים מהתרגיל.
שמשון צבתני: בסך הכל המערכת שלנו די מוכנה לנושא הזה, לכל תרחיש שלא יהיה.
עוזי לנדאו: הנושא השני הוא בטיחות המסוף והעברתו.
עוזי לנדאו: סוכם, לאחר ויכוח גדול בין כל המשרדים אם המדובר בנבטים או מדובר ברמת חובב, להעביר בסוף לרמת חובב.
עוזי לנדאו: בסוף אנשים שוכנעו בכך.
עוזי לנדאו: מדובר בהעברת המסוף ממקומו הנוכחי ומסרו לנו משרדי הממשלה שחזרו בחודש נובמבר 1999 על אותה החלטה מ1996- להעביר את המסוף לרמת חובב.
עוזי לנדאו: אותנו מעניין לדעת האם הועמדו התקציבים לרשות הפרוייקט הזה ומה התקציב הנוכחי.
עוזי לנדאו: אני מדבר על העברת המסוף ועל ההתארגנות המסילתית של רכבת ישראל.
עוזי לנדאו: כאן אני מבקש את התשובה ראשית כל מן המשרד לאיכות הסביבה, אחר-כך מרכבת ישראל, ממשרד התשתיות ומרכבת ישראל.
עוזי לנדאו: אני עובר לרכבת ישראל.
עוזי לנדאו: מה קורה אצלכם עם 150 מיליון שקלים?
יוסף כרמלי: נשאר נושא אחד פתוח שזה סעיף 1 של ההחלטה שזה עלות כוללת של שלושים מיליון שקל שצריכים לבוא ממימון המפעלים.
יוסף כרמלי: נציג משרד התחבורה ומשרד האוצר לקחו על עצמם לבדוק את הנושא על-מנת להסדיר את סך כל עלות הפרוייקט, שיהיה תקציב מאושר על-מנת שרכבת ישראל תוכל לצאת למכרז.
יוסף כרמלי: אנחנו מבחינתנו כרכבת ישראל מוכנים מבחינת כל הצרכים המחייבים לצאת למכרז.
יוסף כרמלי: ברגע שיאושר באופן סופי, ואני מעריך שגם נציגת האוצר תאמר את חלקה בקטע שנשאר להשלים אותו, ברגע שנקבל הרשאה סופית והתחייבות מהאוצר שיש כסף לצאת למכרז – אנחנו ערוכים לצאת למכרז מיד.
עוזי לנדאו: אני רוצה לומר שההתחייבות החשובה היא של נציגי האוצר וזה בא בעקבות החלטת ממשלה, הממשלה הנוכחית משנת 1999, שיוקצו מקורות של 165 מיליון שקלים כפי שאומר לי מר טרנר, מתוך זה שלושים מיליון להקמת המסוף ועוד 135 מיליון להקמת מסילת הברזל.
עוזי לנדאו: יש החלטת ממשלה, יש התחייבות נציגי הממשלה בוועדת הביקורת.
עוזי לנדאו: אני רק רואה איך משרד האוצר צובר ריבית על תקציב שאיננו מוצא החוצה ומונח היכן שהוא בבנק ישראל.
עוזי לנדאו: הנושא השני היה הקמת מסילת הרכבת ולזה יועבר סכום של 135 מיליון שקלים בחלוקה המפורטת – ואני קורא מהחלטת הממשלה - להלן: בשנים 2000 עד 2002 – 3.3 מיליון שקלים, משרד התעשייה והמסחר.
עוזי לנדאו: מיליון שקלים, המשרד לאיכות הסביבה.
עוזי לנדאו: 3.3 מיליון שקלים, מועצה אזורית רמת חובב.
עוזי לנדאו: 3.3 מיליון שקלים, תקציב כבישים משרד התחבורה.
עוזי לנדאו: יתרת עלות הפרוייקט, רכבת ישראל.
עוזי לנדאו: את הכסף של רכבת ישראל יש?
עוזי לנדאו: יש?
עוזי לנדאו: יש עוד משרד ממשלתי שהיה מעורב בפרשה הזו ושמו לא הוזכר לטובה כאן?
עוזי לנדאו: אני מציע שנשמע מבעלי המפעלים ברמת חובב מה תרומת
עוזי לנדאו: כם לחגיגה הזו של שלושים מיליוני שקלים ואיך זה עובד.
יוסי אריה: לפני שנה היינו במצב של אי-ודאות לגבי הובלת חומרים מסוכנים, מצאנו את עצמנו יכולים לשנע את כל החומרים המסוכנים של ישראל ואת הפסולת המסוכנת במשאיות ולא ברכבות וכתוצאה מכך התחלנו בסדרת פגישות ביוזמתנו במשרד התשתיות עם אותו אלי רונן שלדעתי הוא הוביל להחלטת הממשלה הזאת.
יוסי אריה: למען הסדר הטוב אני חייב לציין שרק שתי דקות לפני הישיבה התקשרו אלי ממשרד התחבורה וביקשו ממני להתייחס לכל ההחלטה ומה קורה אתה.
יוסי אריה: אני מרגיש טוב עם זה כי אני יודע שבשבועות האחרונים פנינו מספר רב של פעמים לכל הגורמים שאתה הזכרת וזאת על-מנת באמת לפתור את הבעיה הזאת.
יוסי אריה: משנת 1996 יש כאן כל מיני סיבובים.
יוסי אריה: היה סיבוב שחשבו להקים את המסוף בנבטים, אבל שכחו שזאת אותה עלות כמו העלות ברמת חובב.
יוסי אריה: בישיבה הקודמת שאדוני ניהל לפני כחודשיים, אם אתה זוכר התבטאתי לגבי החלטת הממשלה בנושא המועצה התעשייתית רמת חובב.
יוסי אריה: ברגע שקבעתם עשרה מיליון שקל על רמת חובב, העמסתם על המפעלים עשרה מיליוני שקלים.
יוסי אריה: המועצה האזורית רמת חובב זה ששה מפעלים שישלמו את העשרה מיליון וזה לא גוף ממשלתי אלא מועצה תעשייתית שמורכבת משבעה מפעלים.
יוסי אריה: כל הכסף יבוא מהמפעלים.
יוסי אריה: אני מבקש גם את העניין הזה – שהערתי עליו גם בישיבה קודמת - לקחת לתשומת לב.
עוזי לנדאו: אני מבין שכרגע לא מדובר על שלושים מיליון אלא שלושים מיליון זו הערכה.
עוזי לנדאו: זה יכול להיות מעט יותר או מעט פחות.
עוזי לנדאו: כשכימיקלים ישראל בנו קרונות לרכבת כדי להוביל את הכימיקלים לנמל אשדוד, בבעלות מי היו הקרונות?
עוזי לנדאו: הייתי מבקש את עצת חברי הוועדה.
עוזי לנדאו: אני ביקשתי להזמין לכאן את המנכ"לים וזאת כדי לא להטריד את השרים, מתוך הנחה שהזמנת המנכ"לים תפתור את העסק.
עוזי לנדאו: פה אני רואה בעיה שהיא אולי אפילו גדולה יותר מהצד התקציבי והיא בידי מי המסוף הזה, מי יפעיל אותו.
עוזי לנדאו: כאן עלול להיות שאם לא תהיה התערבות שר, ההחלטה לא תתקבל ואנחנו ניפגש בעוד חודשיים או משהו כזה ונהיה באותו מצב שאנחנו כאן היום.
יעקב טרנר: אני הייתי בטוח שהפגישה שלנו הפעם הייתה מיותרת כי בתום לב חשבתי שמלחמה שב15- שנה על ההעתקה הזו של המסוף, היא כבר עניין גמור ואנחנו הולכים רק להיפגש על כוס קפה.
יעקב טרנר: ככל שאנחנו מתמידים בישיבה הזאת, אני מבין עד כמה היא הייתה נחוצה ועד כמה העניין לא הולך להיפתר ואני לא מאמין בתום לבו של אף אחד כאן.
יעקב טרנר: כולם כאן נציגים שלוחים של משרדים ואני אומר לך שהם לא יביאו את הכסף.
יעקב טרנר: אני מכיר את זה מהשנה וחודשיים שאני ראש עיר ואני אומר לך שהם לא עומדים בדברים, אלא הם זורקים את זה ממשרד למשרד, הם לא מוכנים לאף דיון.
יעקב טרנר: הדבר היחידי שמטריד אותם זה ראש עיריית באר-שבע עם צו הסגירה שלו.
יעקב טרנר: שום דבר לא מטריד אותם.
יעקב טרנר: מה שהטריד את הממשלה הקודמת – ולכן רצו אצו בדיון במרץ 1999 לקיים דיון בראשות ראש-הממשלה – כשאני הודעתי שאני הולך להוציא, והוצאתי, צו סגירה.
יעקב טרנר: יומיים לפני התחולה של צו הסגירה התקיימה ישיבת ממשלת ישראל והחליטו לעשות את המעשה ולהקצות את הכספים.
יעקב טרנר: נתנו להם זמן לאסוף את הכספים ואני אמרתי יפה מאוד.
יעקב טרנר: מישהו הצליח לאסוף את הכסף?
יעקב טרנר: ישבנו אצל מר ברלינסקי שקיבל את המשימה לסדר את איסוף הכספים, אבל הוא לא הצליח.
יעקב טרנר: התחלפה הממשלה, באתי לממשלה החדשה ואמרתי שאני אוציא צו סגירה אלא שאני מבין שאתם ממשלה חדשה, זה לא הוגן להניח למפתנכם פצצה ולכן אני מבקש לטפל בעניין.
יעקב טרנר: שר האוצר וראש-הממשלה ישבו, נעתרו, הוציאו את המסמך המסכם של 165 מיליון שבתוכו ישנה חלוקה יחסית של כל משרד ומשרד.
יעקב טרנר: צלצלתי לאוזני ושאלתי אותו האם הם ב1- בינואר עם תחילת שנת התקציב אכן לוקחים את הכסף ויוצאים למכרז.
יעקב טרנר: הוא אמר ודאי.
יעקב טרנר: אני הייתי בטוח שהכל גמור אבל היום מסתבר שלא מיני ולא מקצתי.
יעקב טרנר: ישנן שתי בעיות עיקריות שבאר-שבע לא תוכל לעבור עליהן לסדר היום.
יעקב טרנר: ראשית, המסוף עצמו הוא כבר בלתי אפשרי מבחינתנו.
יעקב טרנר: אנחנו לא יודעים מה מחכה לנו מחר בבוקר.
יעקב טרנר: ביודענו מה זה חומרים מסוכנים, אנחנו מבינים עד כמה זה יכול להיות חמור, וכל תרגיל משטרתי, הטוב שיהיה, אני לא יודע אם יפתור לנו את הבעיה.
יעקב טרנר: הדבר השני זה פיתוח באר-שבע.
יעקב טרנר: כל האזור של רמות הולך להיות אזור מפותח.
יעקב טרנר: רק לפני חודש נפלה החלטה של שר האוצר לאפשר לנו הקמת פארק היי-טק, קריית מדע צמודה למסוף, בין האוניברסיטה למסוף.
יעקב טרנר: כולנו רואים את האזור ההוא כאחד האזורים החשובים ביותר בתוך באר-שבע.
יעקב טרנר: אנחנו הולכים להוציא היתרי בנייה לשכונה ברמות.
יעקב טרנר: אני הייתי גם מפכ"ל המשטרה ואני זוכר רק פעם אחת איך נחסמה כל מדינת ישראל במשך יום שלם כאשר ליד בית ינאי-כפר ויתקין התהפכה משאית עם חומר רעיל.
יעקב טרנר: כל המדינה נעצרה כולה וזה מה שמחכה לנו.
יעקב טרנר: שום דבר לא משכנע אף אחד מלבד צווי סגירה.
יעקב טרנר: כל הדיבורים, כל המעשים וכל הכוונות המאוד טובות – לא משכנעים.
יעקב טרנר: אני אומר לך שבעניין הזה נלחמת ועדת ביקורת המדינה, מבקר המדינה ועיריית באר-שבע כל השנים יחדיו כאשר בשנים האחרונות הצטרף גם המשרד לאיכות הסביבה.
יעקב טרנר: כולם מכירים בצורך.
יעקב טרנר: מי לא מכיר בצורך?
יעקב טרנר: מי שצריך להביא את הכסף.
יעקב טרנר: זה הסיפור.
יעקב טרנר: צו סגירה יצא בזמן כי אנחנו יותר לא נבלום את באר-שבע ונחכה לטוב לבם של מי שמחליטים להעביר כספים.
עוזי לנדאו: גברת אסף-שנהר, כמה זמן אתם צריכים כדי להגיע לסיכום?
עוזי לנדאו: החלק שלכם זה התקציבים והחלק של משרד התחבורה זה בעלות.
אבישי מיכאלי: אני מבקש שההסכמים, אם יהיו כאלה – אני לא מכיר את הסיכומים שהיו בתקופה שהרכבת הייתה תחת משרד התשתיות – שכל הנושא הזה יהיה סגור בצורה כזאת שמפעלים נוספים יוכלו להצטרף בעתיד ולהשתמש בשירותי המסוף.
אבישי מיכאלי: אני עוד לא מכיר את השטח הצר שבו התחום עובר אל המפעלים והטיפול במקרה של חומרים מסוכנים.
אבישי מיכאלי: בסופו של דבר הרי יש חיבור בין השניים, בין הקטע של המסוף לבין ההובלה הרכבתית.
אבישי מיכאלי: יש הסדרים כאלה והם קיימים, ישנן בהחלט שלוחות שנכנסות לתוך מפעלים וגם השלוחה שמוקמת היום במישור רותם היא דוגמה לכך ויש שלוחות נוספות, אם זה בחיפה כימיקלים ואם זה בבתי הזיקוק או שלוחות דומות.
אליה וולקוב: אנחנו בכל הזדמנות, בכתב ובפגישות עם המפעלים, גם הסברנו באופן חד-משמעי שעמדתנו היא שרכבת ישראל צריכה להפעיל את המסוף כמו שזה קורה במסופים האחרים בארץ ולדעתי החלק של המפעלים הוא רק להגיע עם אותם המטענים ליד השלוחות ולהעמיס אותם על הרכבת.
אליה וולקוב: מרגע זה שמפעלים נמצאים על הקרונות, האחריות אוטומטית עוברת לרכבת ישראל.
עוזי לנדאו: אני מבקש שהסיכום לנושא זה יהיה שועדת ביקורת המדינה תקיים פגישה בעוד כששה שבועות ותבקש לראות כיצד העניין הזה הוסדר והוסכם, בכלל זה סוגיית הפעלת המסוף על כל היבטיה, בכלל זה הבעלות על המסוף.
עוזי לנדאו: על כל הדברים האלה תתקבל תשובה בישיבה אליה יוזמנו כל מנכ"לי המשרדים הנוגעים בדבר.
עוזי לנדאו: במידה ולא הוסכם עניין הבעלות של מסוף המטענים, יוזמן לישיבה זו שר התחבורה.
עוזי לנדאו: אני רוצה לעבור לסוגייה של העיר באר-שבע עצמה והנושאים שהיו בדוח מבקר המדינה.
עוזי לנדאו: לפני כן רק אזכיר דברים שהיו בעבר, שעוד ביולי 1992 הוציא ראש העירייה דאז, המנוח הגר, לחברת שירותי רכב ותובלה הוראה לסלק את המפגע, הכוונה למסוף.
עוזי לנדאו: הוא דרש לפעול לתיקון ליקויים אחדים במסוף.
עוזי לנדאו: בהסכמה קמה ועדה משותפת שהייתה אמורה לתת תשובה לדברים האלה.
עוזי לנדאו: שנתיים אחר-כך, באוגוסט 1993 ובדצמבר 1994 חזר והתריע השר לאיכות הסביבה מר שריד בפני שר התחבורה על הליקוי החמור שנובע ממיקום המסוף והציע לפנותו בשלבים.
עוזי לנדאו: אז עולה הסוגייה האחרת של התפתחות העיר באר-שבע והוגשה תוכנית לבניית של כ500- דירות בשכונה בבאר-שבע שסמוכה למסוף.
עוזי לנדאו: אז היו שנים שרצו במסלול עוקף ועדות מסודרות.
עוזי לנדאו: הוסבה תשומת לב הוועדה לסיכונים שיכולים לנבוע מהמסוף שפתרון הבעיות שלו לא נראה בעין, ויחד עם זה רצו להמשיך ולפתח את האזור הזה, ביקשה הוועדה סקר סיכונים בעניין המסוף והסיכומים היו שעל-פי תרחישים מסוימים ייבחנו טווחי סיכון ל4,000- מטרים ממוקד תקלה אפשרית במסוף.
עוזי לנדאו: שם נאמר כי אדם המצוי בתחום הטווחים המוזכרים ייפגע בצורה זו או אחרת, אם על-ידי תופעה של הרעלה קלה, בחילות והקאות, קוצר נשימה, אובדן הכרה חלקי, ובמקרים מסוימים ייתכנו מקרי מוות.
עוזי לנדאו: הומלץ להעתיק את המסוף אל מחוץ לטווח הסיכון ולא להקים בתי מגורים בטווח של פחות מאלף מטרים מהמסוף ולהביא לידיעת רוכשי הדירות את הסכנה שהם עלולים להיחשף לה.
עוזי לנדאו: כן הומלץ להעתיק את תוואי מסילת הרכבת מהעיר באר-שבע.
עוזי לנדאו: אני מבין שבינתיים לא הוצאו האישורים לדברים מהסוג הזה, אבל השאלה איך עומד הפרוייקט הזה בפני עצמו, באיזו מידה יודעים אלו הקשורים בפרוייקט הזה שנמצא בצנרת ועדיין לא הורץ על הסכנה שכרוכה בתאונות שם שעלולים להיחשף להן.
עוזי לנדאו: הדבר הנוסף שקיבלה על עצמה הוועדה זה להתנות את אישור התוכנית בכך שהתוכנית יאוכלסו רק לאחר העברת המסוף.
עוזי לנדאו: אנחנו שומעים שמשום שעדיין המסוף לא הועתק, גם לא יצאו התוכניות האלה לבנייה ואין גם בקשות להיתרי בנייה באתר.
עוזי לנדאו: זה נכון לזמן כתיבת הדוח.
עוזי לנדאו: מה הסטטוס של הנושא הזה כרגע?
עוזי לנדאו: לפני שניגש לנושא העומד על סדר היום, היתה פנייה אליי של חבר הכנסת זנדברג לגבי הצעה לסדר בנושא: "עוגיה" באתר אינטרנט.
עוזי לנדאו: בבקשה, חבר הכנסת זנדברג.
אליעזר זנדברג: אני מודה לך, אדוני היושב ראש.
אליעזר זנדברג: אני מבקש שבמהלך ישיבות הוועדה יעלה על סדר יומה נושא ה"עוגיה" שהתגלתה – כך על פי הפרסומים - באתר האינטרנט של משרד מבקר המדינה.
אליעזר זנדברג: אין מחלוקת שלא מבקר המדינה או מישהו מטעמו שתלו את אותה "עוגיה", אבל באמצעות אותה "עוגיה" אפשר לגלות לאן גולש כל גולש אשר נכנס אל אותו אתר, לאן הוא ממשיך משם וכמה פעמים הוא ביקר בכל אתר ואתר, ומי שאוסף את האינפורמציה הזאת זה מי שטרח לשתול אותה "עוגיה" באתר הספציפי הזה, והשאלה היא מי שתל אותה, מדוע ולמה ומה ההשלכות.
אליעזר זנדברג: אני רוצה להסביר למה אני חושב שיש לזה חשיבות ציבורית, מעבר לחשיבות המחשבית.
אליעזר זנדברג: אני חושש שפרסום שכזה עלול להרתיע אנשים מלהיכנס ולגלוש ולראות במה מדובר, ויש לנו אינטרס ציבורי בכך שאנשים רבים ככל האפשר יבקרו באתר הזה ויידעו במה מדובר, יידעו על חשיבות המוסד ויכירו בתועלת שהחברה כולה ליכולה להפיק ממנו.
אליעזר זנדברג: לכן אני מציע, אדוני היושב ראש, לקיים באחת הישיבות דיון של מספר דקות בעניין, כולל הבהרת העובדות לציבור, על מנת שהציבור כולו יידע במה מדובר ומי הוא אותו שותל "עוגיות", אם אפשר לדעת זאת.
שלומית עמיחי: זו "עוגיה" שמופיעה רק באתר משרד מבקר המדינה?
אליעזר זנדברג: רק באתר האינטרנט של מבקר המדינה.
ד"ר יאיר סמוכה: --
אליעזר זנדברג: כשמישהו נכנס לאתר האינטרנט של מבקר המדינה, הוא לא יודע על כך.
עוזי לנדאו: פה אנחנו נצטרך לבקש מהנחתום שיעיד על עיסתו.
זלמן גדיש: אנחנו לא יודעים שום דבר בעניין זה.
עוזי לנדאו: יהיה לי חשוב, כמובן, קודם לקבל איזו שהיא תגובה מהירה, לא פורמלית, של משרד המדינה איך הוא רואה את הנושא הזה, ואנחנו נחליט איך נמשיך לטפל בזה.
עוזי לנדאו: רק הערה לסדר לחברי הכנסת שיושבים כאן.
עוזי לנדאו: בדרך כלל יש לעשות את הפנייה דרך מנהלת הוועדה.
עוזי לנדאו: היום הרשיתי לעצמי לנהוג חירות ולאפשר להציג את זה ישירות.
עוזי לנדאו: ספרי לימוד בבתי הספר עמוד 207 בדו"ח 49 של מבקר המדינה
עוזי לנדאו: אנחנו מקיימים ישיבת מעקב על דו"ח מבקר המדינה בעניין ספרי לימוד בבתי ספר, ואני מקווה שזאת תהיה ישיבת מעקב קצרה בעקבות הישיבה שלנו בפעם הקודמת.
עוזי לנדאו: אני מניח שישיבה רחבה יותר, מפורטת ומסכמת אנחנו נקיים – לא אחרי חודש מארס - כאשר המשרד ירגיש שהדברים מוסדרים מבחינתו והמדיניות ברורה, והסיבה שאנחנו עושים את זה היא שהנושא הזה נראה בעינינו כבד מאוד וחשוב מאוד, ואנחנו מקווים שכבר לקראת השנה הבאה יוסדר כל הנושא של ספרי לימוד והוצאת ספרים.
עוזי לנדאו: בישיבה שקיימנו בפעם הקודמת עלו מספר סוגיות תחת הכותרת הכללית של ספרי לימוד בבתי ספר, החל באישור ספרי לימוד ובכל מה שקשור באכיפת התקנות וההוראות לעניין ספרי לימוד.
עוזי לנדאו: היה פרק שלם שעסק בהוצאת ספרי לימוד וכיצד אפשר יהיה להקטין הרבה יותר את ההוצאה שתיפול על הורים, ובמסגרת זו גם נדון הנושא של השאלת ספרי לימוד באמצעות החברה למתנ"סים וכן הלאה.
עוזי לנדאו: הישיבה הקודמת היתה ארוכה ומפורטת.
עוזי לנדאו: נכנסנו לכמה נושאים חשובים.
עוזי לנדאו: בסך הכל התחושה היתה מאוד לא נוחה, משום שהדבר העיקרי שהטיל צילו על הישיבה היה זה שאין מדיניות ברורה של המשרד בתחומים שונים, שאין אכיפה של המדיניות – אולי, בין השאר, משום שלא היתה מדיניות ברורה – ועברנו אחר כך לסוגייה של חוזים, שגם על הביצוע שלהם לא עמדו.
עוזי לנדאו: עלתה סוגייה של ניצול, יעיל יותר או פחות, של הכספים מול המתנ"סים.
עוזי לנדאו: עלתה סוגייה די מעניינת של תכניות לימודים שגופים חיצוניים היו מעורבים בקביעתן – איך דבר כזה קורה ואיך המשרד ישלוט על עניין זה.
עוזי לנדאו: נדמה לי שעל רגל אחת זו התורה כולה.
עוזי לנדאו: היות שאינכם חייבים מבחינת הוועדה להגיש היום דבר שהוא סופי, מטרת הישיבה כרגע היא רק לרענן את זיכרוננו ולומר לנו איפה הדברים עומדים כרגע במשרד.
עוזי לנדאו: הגב' עמיחי, בבקשה.
שלומית עמיחי: נמצא כאן גם ד"ר יאיר סמוכה, סגן מנהל המינהל הפדגוגי.