GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עוזי לנדאו: השאלה אם בחוזים שלכם עם הזכיינים ישנה סנקציה האומרת שזכיין שלא ישלם מיד את השכר לעובד שלו, ישא בכך וכך נזקים.
עוזי לנדאו: זה חשוב משום שאחת הדרכים של הזכיינים לעשות לביתם היא לא לשלם מיד למי שמגיע לו.
פנחס רוטשילד: אין סנקציה כזו, אבל בחוזה - - -
עוזי לנדאו: יש סיבה שלא תהיה סנקציה כזו מול הזכיין?
פנחס רוטשילד: בסופו של דבר החוזה נערך על ידי הלשכה המשפטית.
עוזי לנדאו: אני מבקש לקבל בכתב את עמדתכם לגבי הוספת סעיף בחוזה עם הזכיין, על כך שזכותו של נותן השירותים לזכיין לקבל את משכורתו בזמן.
פנחס רוטשילד: אבל, יש בחוזה משפט ברור האומר שחובת הזכיין לשלם את חובותיו אינה קשורה בהעברת התשלומים על ידי המשרד.
עוזי לנדאו: אני גם לא הייתי רוצה להפוך את זה לסכסוך אזרחי בין מי שנותן שירותים לזכיין לבין הזכיין, כי נותן השירותים יבלע הרבה צפרדעים לפני שהוא ייצא למלחמה בזכיין.
עוזי לנדאו: אני חושב שגם פה צריך שמשרד החינוך ידאג לזה שהזכיין יהיה הגון.
רונית אלימלך: המשרד נתן מלכתחילה מקדמה לזכיינים, בין היתר, כדי שהם יוכלו לממן את הדברים האלה במקרה של איחורים.
רונית אלימלך: זאת אומרת, בחוזה יש גם סעיף שמדבר על המקדמה, ועל סמך זה הם, כנראה, מחייבים את הזכיין.
עוזי לנדאו: אנחנו מדברים כאן על דבר אחר, שהזכיין לא ינצל את היתרונות האלה לרעה והוא צריך להעביר את הכספים האלה למי שזה מגיע לו.
רונית אלימלך: לכן, אני אומרת שמבחינת משרד החינוך המקדמה אמורה לפתור את הבעיה הזו.
שלומית עמיחי: אנחנו אמורים לפקח על כך שהזכיין ישלם במועד, ועד עכשיו לא עשינו את זה מספיק טוב.
שלומית עמיחי: נצטרך לעשות את זה יותר טוב.
עוזי לנדאו: יש הערה חשובה של מבקר המדינה בענין זה, שאומרת: "מבירורים שעשה משרד מבקר המדינה עם האחראים להשתלמויות, עולה, שהזכיינים אינם משלמים לספקי המשנה, בכללם המרצים, את המגיע להם עד שהמשרד מעביר להם את הסכומים הדרושים".
עוזי לנדאו: אבל, החלק החשוב בהערה הוא ש"כתוצאה מכך מסרבים מרצים ובתי הארחה שהתשלומים עוכבו להם, לתת שוב את שירותיהם.
עוזי לנדאו: ..", ואפקט משנה לכך הוא שבסוף המחירים עולים.
עוזי לנדאו: כלומר, ככל שהסיכון למרצה או לזכיין הופך לגדול יותר, הוא מעלה את המחירים בפעם הבאה, והמחיר בסוף הוא מחיר למשרד.
עוזי לנדאו: יש עוד הערות של המבקר בענין גביית דמי השתלמות.
עוזי לנדאו: רציתי רק לשאול מה תשובת המשרד להערה האחרונה של המבקר האומרת: "על המשרד לגבש הנחיות ברורות ומפורטות בדבר תעריפי דמי ההשתלמות, סוגי ההשתלמויות שבעדן לא ייגבו דמי הרשמה, הגוף המוסמך לגבות את דמי ההרשמה והשימוש שייעשה בהם.
עוזי לנדאו: אם יחליט המשרד להטיל את הגבייה על הזכיינים, עליו לציין את הדבר במכרזים ולעגן זאת בחוזים".
פנחס רוטשילד: זה בוצע.
פנחס רוטשילד: זה עוגן בחוזים.
פנחס רוטשילד: קיבלנו את ההערה.
עוזי לנדאו: לי אין עוד שאלות בענין זה.
עוזי לנדאו: אני חושב שעיקר הדיון היום היה בסוגייה של ספרי לימוד, והדבר הכי חשוב לקראת שנת הלימודים הקרובה זה איך הספרים יהיו הפעם זולים יותר ואיך אפשר יהיה לשלם עבורם.
עוזי לנדאו: תודה רבה לכולם.
עוזי לנדאו: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת ביקורת המדינה.
עוזי לנדאו: הנושא על סדר היום: בקשת חוות דעת ממבקר המדינה על מוכנות ישראל והתארגנותה לזרם התיירים ובעיות נלוות לקראת שנת 2000.
עוזי לנדאו: נמצאים עימנו הבוקר נציגי מועצת התלמידים של בית-הספר ע"ש גלילי בכפר-סבא, כהמשך לפרוייקט של היחידה לחינוך לדמוקרטיה במשרד החינוך.
עוזי לנדאו: אני רק אזכיר - לפני כשבועיים, כאשר נפגשנו כאן בשעה 10:30 עם אנשי היחידה לדמוקרטיה, ב- 10:30 לא הופיעו כמה מנציגי משרדי הממשלה החשובים שהיו צריכים להיות, ב- 10:35 נעלנו את הישיבה והמשכנו אותה באותו יום בשעה 11:00 בלילה - רק לצערי, באותו יום בשעה 11:00 לא היינו עם נציגי מועצת התלמידים דאז, ואני מקווה שהיום אנחנו נמשיך את הישיבה עד תומה.
עוזי לנדאו: לקראת הדיון הזה הייתי מבקש להכיר את הנפשות הפועלות, נציגי המשרדים שהיום הוזמנו לכאן, ומעבר לאנשי משרד מבקר המדינה שתמיד עימנו, בראשות המבקר.
עוזי לנדאו: דוד בו-אבו, מנכ"ל משרד התחבורה דיבר אתי אתמול, התנצל ואמר שיגיע מאוחר יותר היום.
עוזי לנדאו: דר' אריה סחיש יושב כאן, סמנכ"ל רשות הנמלים, אבי קוסטליץ - מנכ"ל רשות שדות התעופה ומנהל השדה ישראל בן-חיים.
עוזי לנדאו: זאת פרשת נתב"ג, אנחנו עוד מעט נגיע לשדה הזה.
עוזי לנדאו: יש לו היום מקום כבוד אצלנו.
עוזי לנדאו: משרד התיירות - שלמה איליה.
אלי פלג: התפטר מתפקידו.
עוזי לנדאו: לנו נמסר על-ידי משרד התיירות שמי שיגיע לדיון הבוקר יהיה מר איליה.
עוזי לנדאו: אני לא נכנס לסידורים פנימיים של משרד התיירות, אבל אני מצטט את אנשי המשרד.
אלי פלג: יוסי נוי הוא ממלא מקום מנכ"ל המינהלת, ושמי אלי פלג, סמנכ"ל בכיר במשרד התיירות.
עוזי לנדאו: אנשי משרד האוצר - אמיר לוי עימנו הבוקר?
עוזי לנדאו: איננו נוכח.
עוזי לנדאו: אני רואה שאנשי משרד האוצר מתגעגעים ל- 11:00 בלילה.
עוזי לנדאו: המשרד לבטחון פנים - ניצב יעקב בורוסקי, בוקר טוב אדוני, עם הצוות שלו - מר דני קריבו, סגן ראש אגף תכנון במשרד לבטחון פנים.
עוזי לנדאו: משרד הפנים - מר רפי כהן לא נוכח.
עוזי לנדאו: ממשרד ראש הממשלה - מר איתן, אינו נוכח.
יהושע מצא: אתה יכול לפצל את הוועדה.
יהושע מצא: אלה שלא באים, יקראו להם לשעה 11:00 בלילה.
עוזי לנדאו: אנחנו נדאג גם לכל הדברים האלה, אבל בוודאי אנחנו רואים כאן לפנינו, כפי שנציגי בית-הספר רואים, שהדוגמה היא דוגמה לא טובה, נצטרך לטפל בדברים האלה בנפרד.
עוזי לנדאו: לקראת הדיון הזה, כדי לראות מהם היקפי הבעיה, הדרך שבה היום נציג את הדברים היא כך: הייתי מבקש מאנשי משרד התיירות ומאנשי מינהלת ישראל 2000 להציג בפנינו תחילה את היקף הבעיה.
עוזי לנדאו: במלים אחרות: מהי התחזית לגבי תיירות נכנסת, מהם האפיונים המיוחדים של התיירות הזו, בתמצית - אם ניקח את מה שאנחנו לומדים בהגדה של פסח: מה נשתנה הלילה הזה מכל הלילות, יש לנו שנה רגילה, מה מאפיין את שנת 2000 ואיך אתם מתרגמים את העומסים הבאים הללו של התיירות בשנה הקרובה לעומסי שיא?
עוזי לנדאו: איזו מן המערכות בארץ - אם מדובר בבתי-מלון, אם מדובר במערכת הכבישים, אם מדובר באיזורי הכניסה למדינת-ישראל - היכן עלולים להיווצר צווארי בקבוק שאליהם אנחנו צריכים להתארגן, וכמובן אם כבר עכשיו אתם יכולים להציג בפנינו מהם הפערים והכשלים האפשריים, היכן המערכת לא תתפקד - את זה צריך לדעת הבוקר.
עוזי לנדאו: לאחר סקירה שלכם של כרבע שעה, לא יותר, ואם תוכלו לצמצם - גם כן טוב, הייתי מבקש להסיט את תשומת הלב של הדיון למה שמתרחש בשער הכניסה למדינת-ישראל, והכוונה לנתב"ג.
עוזי לנדאו: זה כל מה שקשור בשירות לתייר הנכנס וגם לתייר היוצא - אלה שנכנסים, צריכים לצאת.
עוזי לנדאו: ומזה גם נראה בעיות נלוות מסוגים נוספים: משרד הפנים, המשרד לבטחון הפנים הוא משרד שאיננו מוביל את הנושא הזה, אבל הוא ודאי משרד שאולי משחק מן התפקידים המכריעים כדי שהדברים ייעשו כהלכה.
עוזי לנדאו: נשמע את ההערות שלכם.
אלי פלג: בוקר טוב.
אלי פלג: שמי אלי פלג, סמנכ"ל משרד התיירות.
עוזי לנדאו: לפני שנתחיל, אדוני מבקר המדינה, אם יש לך הערה לקראת תחילת הדיון.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני קיבלתי את ההזמנה להיום לדיון שנושאו בקשת חוות דעת ממבקר המדינה על מוכנות ישראל והתארגנותה לזרם התיירים ובעיות נלוות לקראת שנת 2000.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: זה נושא הדיון.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: ההערה היחידה שיש לי לומר שלא היה צריך להמריץ את מבקר המדינה לערוך ביקורת בנושא הנדון.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: משרדי החל בבדיקת הנושא כבר לפני מספר חודשים.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני יכול רק לומר שאנחנו בשלבים מאד מתקדמים של הביקורת.
עוזי לנדאו: אני מודה למבקר על ההערה שלו.
עוזי לנדאו: בוודאי הישיבה הזאת איננה כדי להמריץ את המבקר, בדרך כלל המבקר ממריץ לא רק את הגופים בשטח, אלא גם את חברי הוועדה.
יהושע מצא: אם אפשר לדעת מתי הערות המבקר, שהן כבר בפני סיום וסיכום, תתפרסמנה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני עדיין לא החלטתי אם להוציא זאת כדוח נפרד או במסגרת דוח 50ב'.
יהושע מצא: אדוני מבין את החשיבות הרבה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: כן, בוודאי.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אם לא הייתי רואה את החשיבות הרבה, גם לא הייתי נכנס לנושא הזה.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני מבין בהחלט את החשיבות הגדולה והרבה שיש לנושא, ואני מניח שהדוח יתפרסם בקרוב, בין אם בנפרד ובין אם במסגרת הדוח השנתי.
עוזי לנדאו: הסיבה שבכל זאת ביקשנו לקיים את הדיון היא משום שאנחנו כבר עומדים על פתחה של שנת 2000 וחשוב שכל המערכות הממשלתיות, הציבוריות, יפעלו ביעילות הגדולה ביותר, וחשוב היה לנו כאן לשמוע.
עוזי לנדאו: עוד מעט נראה מה הבעיות הקיימות כבר היום - בעיות די קשות - כיצד ניתן לעשות מה שאפשר על מנת לפתור אותן.
עוזי לנדאו: אבל לבעיות עצמן, אני מעריך שנגיע עוד מעט.
עוזי לנדאו: מר פלג, בבקשה.
אלי פלג: היקף תנועת התיירות לישראל בשנים האחרונות עמד על כשני מיליון תיירים בשנה.
אלי פלג: הצפי - אנחנו כבר מסיימים את 1999 - כשניים וחצי מיליון תיירים יגיעו בשנת 1999 לישראל, והתחזית לשנת 2000 - כשלושה ורבע מיליון תיירים יבקרו אצלנו בשנה הבאה.
אלי פלג: עשינו איזושהי בדיקה לפני שנתיים כשהתחלנו בכל הנושא של עבודת ההתארגנות.
אלי פלג: השתמשנו בחברות ייעוץ מקצועיות חיצוניות, והיתה הנחת עבודה - אופטימית, פסימית - והנחת העבודה שאנחנו אימצנו היא של כשלושה וחצי- ארבעה מיליון תיירים.
אלי פלג: אמנם בתקשורת הופיעו מספרים של חמישה- שבעה - עשרה, כל מיני מספרים, אבל כל ביצועי העבודה שלנו ושל הגופים האחרים הנלווים הן על הבסיס הזה - ועל המגרש הזה של שנת 2000 משחקים הרבה שחקנים: כל משרדי הממשלה, רשויות מקומיות, רשויות פרטיות, הסקטור הפרטי, מדינות שכנות - זה לא מונופול של משרד התיירות, אלא כל אחד בתחום אחריותו וסמכותו היה אמור להיערך.
עוזי לנדאו: מר פלג, תרשה לי.
עוזי לנדאו: מה הגדרת התפקיד שלכם?
עוזי לנדאו: מהיכן אתם שואבים את הסמכות להורות לכל המשרדים האחרים מה לעשות, אם בכלל?
אלי פלג: אין לנו שום סמכות להורות לרשות אחרת, למשרד אחר.
אלי פלג: לאחר שנעשתה בדיקה מקיפה והוגש דוח , הדוח הוצג בפני ממשלת ישראל בדצמבר 1997, הממשלה אימצה את הדוח והחליטה על הקמה של מינהלת ישראל 2000 שתפקידה תיאום כל הרשויות, זאת אומרת מינהלת שתפקידה לזרז, לאתר את צווארי הבקבוק, לאתר את הבעיות, להיות בקשר עם משרדי ממשלה, עם רשויות, וביחד לנסות לקדם את הנושאים שדורשים פתרון.
אלי פלג: המינהלת התחילה לפעול, כפי שנאמר בדוח מבקר המדינה, במחצית 1998 וקיימה ישיבות.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני מתכוון לטיוטה, לא לדוח.
מבקר המדינה אליעזר גולדברג: הדוח עוד לא יצא.
אלי פלג: בהחלט.
אלי פלג: הממשלה מינתה ועדת שרים.
אלי פלג: בראש ועדת השרים עמד בזמנו סגן ראש הממשלה ושר התיירות משה קצב.
אלי פלג: הוקמה גם מינהלת, מליאת מינהלת ששותפים לה כל אותם שחקנים של שנת 2000.
אלי פלג: המינהלת נפגשה לעתים מזומנות, הכינה תכנית עבודה, החליפו דעות, ניסינו לאתר את כל הבעיות, ונדמה לי שנעשתה עבודה גדולה מאד.
אלי פלג: אמנם בתקשורת מופיעים הדברים שמעניינים את הציבור: הנוצרים המודאגים וחוסר מוכנות בנקודה זו או אחרת - אבל מיד תשמעו גם את נציגי המשרדים האחרים - נעשתה עבודה עצומה.
דליה רבין-פילוסוף: אתה יכול לתת לנו דוגמאות למה נעשה?
אלי פלג: כן.
אלי פלג: אני טוען שהאוייב של הטוב הוא הטוב מאד ושל הטוב מאד זה המצויין.
עוזי לנדאו: תרשה לי, מר פלג.
עוזי לנדאו: הרבה זמן אין.
עוזי לנדאו: מה שאני מבקש - לגשת ישר לעניין.
אלי פלג: תיכף אני אעביר את השרביט למר יוסי נוי - ממלא מקום מנכ"ל המינהלת.
אלי פלג: לדוגמה: נצרת, שם התחלנו כבר ב- 1996.
אלי פלג: נעשתה עבודה, השקיעו שם הרבה.
אלי פלג: זו תכנית משולבת של מספר משרדים:
עוזי לנדאו: מר פלג, אתה מוכן להציג את התחזיות שלכם לגבי היקפי הבעיה, לגבי זרמי התיירים?
אלי פלג: לגבי התחזיות אני רוצה להוסיף.
אלי פלג: בשנה רגילה, כשדיברנו על שני מיליון תיירים בשנה, התיירות מתחלקת - כ- 25% זה הפלח הצלייני, 20% מאותה תנועה זה סיור ותיור, זאת אומרת כ- 50% אלה תיירים שנעים במסלול הצלייני המובהק, דהיינו בית-לחם, ירושלים, סובב כינרת, נצרת.
עוזי לנדאו: מה ההבדל ביניהם?
אלי פלג: 25% אלה צליינים שבאים למטרות דת - צליינים שמגדירים את עצמם כצליינים.
עוזי לנדאו: וה- 20% הנוספים?
אלי פלג: 20% הנוספים זה סיור ותיור שהם באים גם לראות את המקומות הקדושים, אבל גם לראות היסטוריה.
אלי פלג: אותם 20% אחרים לא מגדירים את עצמם למטרות דת, אלא באים לסיור ותיור.
אלי פלג: זה בשנה רגילה.
אלי פלג: בשנת 2000, לפי הבדיקה שלנו, יגיעו כשני שליש מאותם שלושה ורבע מיליון תיירים, מוגדרים כצליינים וסיור ותיור.
אלי פלג: המשמעות היא שכשני מיליון תיירים יבקרו במסלול הצלייני המובהק, זאת אומרת הכפלת תנועת התיירות מפלחי השוק הספציפיים האלה.
עוזי לנדאו: 50% התיירים האחרים, איזה סוגי תיירים אלה?
אלי פלג: ביקורי קרובים, אנשי עסקים, נופש - לאילת, וכך הלאה.
אלי פלג: אני רוצה למקד את העניין - מדובר כאן למעשה בהכפלה של אותה תנועת תיירות שתנוע - ותיכף נדבר על צווארי בקבוק - במסלול הצלייני.
עוזי לנדאו: אתה אמרת שהאחוזים עולים מ- 50% לשני שליש.
עוזי לנדאו: מה סך כל מספר התיירים?
אלי פלג: בשנת 2000 - כשלושה ורבע מיליון תיירים, זאת אומרת משלושה ורבע מיליון, כשני מיליון צליינים ו - SIGHTSEEING.
דליה רבין-פילוסוף: זה בעצם לא עליה יותר מאשר משנה לשנה קודם.
דליה רבין-פילוסוף: אם אתה אומר שניים- שניים וחצי, שלוש ורבע, אין לך בשנת 2000 עליה יותר מאשר עליה רגילה.
אלי פלג: את צודקת, אבל בסך הכל אם תשווי את 1998 לשנת 2000, יש כאן עליה של 50% ויותר.
אלי פלג: אותם תיירים ישאירו כאן כספים, יוציאו בממוצע כ- 1,200$, 1,300$.
אלי פלג: אלה לא צליינים אביונים, כפי שחושבים.
אלי פלג: יש כאלה שחושבים שאלה צליינים שבאים עם האוכל ועם סנדביצ'ים לביקור ב- HOLYLAND.
אלי פלג: באותה בדיקה גדולה שנערכה - אמנם באיחור, אבל נערכה - אותרו מספר צווארי בקבוק.
אלי פלג: נתחיל באכסון.
אלי פלג: מספר החדרים במדינת ישראל כיום, במלונות מומלצים - כ- 43 אלף חדרי מלון, בשנה הבאה נגיע לכ- 46 אלף חדרים.
אלי פלג: בנוסף יש צימרים, אכסניות נוער והוספיסים.
יאיר הורוביץ: צריך להכפיל את זה בשניים למיטות?
אלי פלג: מכל מקום, מספר החדרים מספק - למעט "פיקים" מסויימים שמיד נדבר עליהם, זה פסחא וחגים מסויימים - יש מספיק מקומות אכסון במדינת ישראל כדי לארח שלושה ורבע מיליון או שלושה וחצי מיליון תיירים במדינת ישראל.
אלי פלג: לא תהיה בעיה, למעט בנקודות מסויימות: בסובב כינרת או בנצרת וירושלים בפסחא ובחגים מסויימים.
אלי פלג: לשם כך, המשרד גם עזר להסבת חדרים בהתיישבות העובדת - במקומות מסויימים בנו צימרים לחדרי נופש, יש היום כ- 6,000 חדרי נופש במדינת ישראל.
אלי פלג: לגבי הנקודה של אכסון, אנחנו מעריכים שלא תהיה שום בעיה, למעט אולי בתקופות מסויימות.
יהושע מצא: לשלושה מיליון ורבע.
אלי פלג: לשלושה וחצי-ארבעה מיליון תיירים.
עוזי לנדאו: מה שאתה בעצם אומר, שהמספר של התיירים הוכפל.
עוזי לנדאו: אני אומר אחרת - המספר האפקטיבי יותר מאשר הוכפל, משום שחלק מן ה- 50% שבאים הנה לביקורי קרובים או לביקורים אחרים, חלקם גם נספגים במשק, נספגים אצל הקרובים שלהם במקומות כאלה.
עוזי לנדאו: התוספת היא דווקא התוספת של מי שבאים נטו לבקר, לסייר, ואחרי כן לחזור.
עוזי לנדאו: לכן, כאן צריך לבחון זאת.
עוזי לנדאו: אתה מדבר על עליה מכשניים- שניים ורבע מיליון לשלושה ורבע- שלושה וחצי מיליון.
אלי פלג: לא תהיה בעיה.
אלי פלג: לא כולם יתארחו בירושלים.
אלי פלג: חלק יתארחו באשדוד ובאשקלון ויסעו שעה לירושלים, אבל בסך הכל, מבחינת מספר חדרים, מיטות, לא תהיה בעיה.
אלי פלג: אנחנו מעריכים שלא תהיה בעיה, ואם מישהו דואג - לא ישנו ברחובות.
אלי פלג: זה לגבי אכסון.
יהושע מצא: איך אתם נערכים לגבי שירותים יומיומיים לאותם שלושה וחצי-ארבעה מיליון?
יהושע מצא: אם אכסון לילי זה בסדר, איפה הם עושים את הצרכים שלהם במשך היום?
עוזי לנדאו: לדברים האלה של חבר הכנסת מצא, הייתי מציע שהדיון בנושא התיירות ובנושא העניין שלהם להסתובב בארץ - זה יהיה במחצית השנייה של הישיבה היום, אולי בישיבה אחרת.
עוזי לנדאו: היום המוקד שנתחיל איתו הוא דווקא הבעיה בשדה התעופה שזו בעיה בפני עצמה.
יהושע מצא: כבוד היושב-ראש, אז תנווט את זה לכיוון הזה.
אלי פלג: אני אולי רק אשלח זרקור לארבעה צווארי הבקבוק שאיתרנו:
אלי פלג: נושא האכסון שבו אין בעיה ,נושא של שערי כניסה לישראל, שזה גם נתב"ג, גם מעברים יבשתיים, גם נמלי הים, אבל יש כאן נציגים שיציגו את ההיערכות שלהם, ונדמה לי שהם עשו עבודה טובה מאד למרות מה שמופיע בתקשורת.
אלי פלג: יש נושא של כבישים, תחבורה - יש כאן נציג מעצ.
עוזי לנדאו: בשערי כניסה יש בעיה?
אלי פלג: תיכף תשמע.
אלי פלג: לדעתי, נעשתה עבודה גדולה מאד, אבל הם ידווחו.
עוזי לנדאו: נעשתה עבודה נהדרת, אבל יש עדיין בעיה או אין בעיה?
עוזי לנדאו: לא חשוב, עבור לנושא הבא.
אלי פלג: יש נושא של כבישים.
אלי פלג: בתקציבים המוגבלים נעשתה עבודה גדולה על-ידי מעצ, יש כאן נציג מעצ שיספר מה הם עשו, וכן נציג משרד התחבורה, שעשו עבודה גדולה בתוך הערים.
אלי פלג: יש בעיה רצינית בנושא של הכנסיות, ב- HOLY SIGHTS, זאת אומרת כנסיית הקבר, שעות הביקור - לפעמים הנזיר או הכומר שנמצא בהר תבור או בכינרת, יש לו את חייו והוא לא מעוניין שיבקרו בכנסייה 12 או 20 שעות ביממה.
אלי פלג: במקומות מסויימים, לדוגמה כנסיית הקבר, קיימת בעיה רצינית משום שכושר הנשיאה שנבדק, עמד על 750 אלף מבקרים בשנה, ובמידה שכל אחד ירצה להיכנס לגומחה - ודאי תיכף ידברו על הנושא הזה - קיים הנושא של היציאה הנוספת.
אלי פלג: יש כניסה אחת, כניסה ויציאה מאותו מקום, וזה סיפור שאתם ודאי קוראים עליו בעיתונות.
אלי פלג: אני אעביר את רשות הדיבור ליוסי נוי - ממלא מקום מנכ"ל מינהלת 2000 שימשיך לפרט בנושא ההיערכות.
יוסי נוי: קודם כל, בראיה היותר מקפת, אני רוצה להצהיר כאן שמשרד התיירות, מדינת ישראל, ערוכים היום בהיבט של התשתיות לקבל תיירים בהיקפים של עד שלושה וחצי מיליון תיירים בשנה.
יוסי נוי: הראייה של משרד התיירות - ואני קצת פולש לצד של משרד התיירות, והוא יותר של השר - לראות את שנת 2000 כגידול או כקרש קפיצה לכמות התיירים שיגיעו בשנים הבאות, ולא כ"פיק" זמני, רגעי, וירידה חזרה לכמות התיירים שהיתה נפוצה בעשור האחרון, קרי שני מיליון תיירים בממוצע במהלך השנה, להוציא את השנים 1995 ו- 1999 שהגענו בהן לשיאים של שניים וחצי מיליון תיירים, כך שאנחנו נצטרך להיערך לא רק בשנת 2000, אלא בהמשך שנוכל להגיע לגידול משמעותי של בין 10% ל- 20% כל שנה וכל מי שחשב שיכולות להיות מקפצות של אחוזים של היקפים של בין 40% ל- 50% שדיברו על הגעה של ארבעה מיליון או חמישה מיליון - לא רלוונטי.
יוסי נוי: לפני שאתן את הסקירה הקצרה במוכנות המשרדים השונים, ואחרי כן נתעמק בנושא נתב"ג, קרי משרד התחבורה ומשרד הפנים עם הנציגים שלהם, אני רוצה לציין שהגעת התיירים היא לא רק דרך נתב"ג.
יוסי נוי: יש לנו את מעברי הגבול מירדן, ששם עוברת כמות משמעותית של תיירים, הן בגשר אלנבי והן בגשר השני.
יוסי נוי: יש לנו נושא של נחיתת תיירים בכמות שעדיין אנחנו לא יכולים לצפות - וזה מתוך שיחות עם הפלסטינים - בדהניה, שאותם תיירים יגיעו מתוך מכירת חבילות תיור של הרשות הפלסטינית - ייכנסו דרך המעבר הבטוח, וכל תייר שיגיע לרשות, לבית-לחם, אנחנו לוקחים בחשבון שייכנס גם לירושלים לפחות, חלקם גם לנצרת, וזה למעשה מחלק את הכניסה או מפצל את הכמות הגדולה של התיירים שיגיעו ויעברו ברובם דרך נתב"ג.
יוסי נוי: אני לא רוצה להתייחס ל"פיקים" מתוכננים.
יוסי נוי: יש לנו כרגע בתכנון מצב של 50,000 בני נוער שמתוכננים להגיע בפרק זמן של ארבעה ימים במהלך חודש מרץ דרך שדה התעופה, כלומר דרך האויר.
יוסי נוי: ניערך למצבים כאלה באופן מיוחד ונטפל בהם בנוסף למה שמטפלים מבחינת השגרה והתנועה השוטפת של הגעת התיירים.
יוסי נוי: אני רוצה לגעת במשרד הראשון - המשרד לבטחון פנים.
יוסי נוי: נושא בקרת הדרכונים, תגבור מערך הבקרים, אימוץ נוהל הנותן מענה לשעות שיא בהגעת תיירים.
יוסי נוי: נעשתה עבודה עם רשות שדות התעופה בתוך משרד התחבורה - אבי קוסטליץ יגע בנושא ויפרט את הענין, אני לא רוצה להיכנס לדברים שלו.
יוסי נוי: בטחון לתיירים - תגבור נוכחות משטרתית להגברת תחושת הבטחון במוקדי ביקור צלייניים, בעיקר באיזור נצרת, ירושלים וסובב כינרת.
יוסי נוי: יש בעיה של תחושת בטחון, גניבות כאלה ואחרות בעיקר באיזור נצרת והעיר העתיקה בירושלים.
יוסי נוי: יש מענה של המשרד לבטחון פנים בצורת תגבור שוטרים לצרכים האלה.
יוסי נוי: אלה דברים שאנחנו עדיין לא רואים, בחלקם כבר רואים את התגבור שקיים בשטח גם בנצרת וגם בירושלים.
יוסי נוי: אכיפת הסדרי התנועה - יש להיערך באכיפת תכניות התחבורה שהוכנו, כדי לוודא שאכן קיים המענה המתאים במוקדי הביקור הצלייניים.
יוסי נוי: אני רוצה לציין בקצרה - אנחנו נמצאים כרגע בנובמבר, בתקופת שיא תיירות שהיא למעשה מודל של כל שנת 2000.
יוסי נוי: יש לנו OVERBOOKING באיזור ירושלים, באיזור טבריה, כמות התיירים בירושלים היא תיירות שיא בחודשים אוקטובר-נובמבר, אנחנו נראה ירידה לקראת אמצע דצמבר, ולמעשה זה מהווה מודל של מה הולך לקרות בשנה הבאה.
יוסי נוי: אני רואה כבעיה מרכזית את איזור נצרת, אני חושב שבנצרת אין כרגע פתרון מעשי מעבר לתכניות, כי תכניות קיימות, כדי שיתנו תשובה למה שהולך לקרות בשנה הבאה בנצרת, ואני מדבר מתוך השטח ולא מניירות.
עוזי לנדאו: מה הולך לקרות בנצרת?
יוסי נוי: בנצרת יש תכנית אכיפה בנושא תחבורה, הן של משרד התחבורה והן של המשרד לבטחון פנים.
יוסי נוי: כרגע היא לא מיושמת בגלל שראשית, לא סיימו עדיין את העבודות בציר הראשי ברחוב פאולוס, דבר שמתוכנן להסתיים עד דצמבר על בסיס הנתונים שיש לחברה שמבצעת את העבודות.
יוסי נוי: זבל נוראי בעיר, מבחינה חזותית זה נראה קטסטרופה, ואם לא ניתן תקציבים שנדרשים.
יוסי נוי: ..
עוזי לנדאו: אתה אומר שלא ניתן.
עוזי לנדאו: מי צריך לתת?
יוסי נוי: יצאה דרישה של המינהלת לשר חיים רמון, על בסיס החלטה שהיתה בוועדת שרים לפני כשבועיים.
יוסי נוי: הוא התבקש לטפל אישית מול האוצר במתן תקציבים או בפתרון של תקציבים.
יוסי נוי: אני מדבר ברמה הנמוכה שייתנו פתרונות לפרק הזמן הקרוב לצרכים האלה בעיקר.
יוסי נוי: אני יודע שהשר חיים רמון מטפל בנושא, אני יודע שראש הממשלה, בישיבת ממשלה אחרונה, הינחה את מנכ"ל משרד ראש הממשלה להקים ועדת מנכ"לים שגם היא תטפל בנושאים האלה בתוספת לתקציבים הנדרשת.
עוזי לנדאו: נדרשת למה?
עוזי לנדאו: אתה מוכן להיות מדוייק?
עוזי לנדאו: נדרשת כדי לאפשר איזה פעילויות?
עוזי לנדאו: כדי לאפשר בעיות של שירותים וניקיון?
יוסי נוי: לעיריית נצרת אין רכבים, הם לוקחים את הזבל עם חמורים.
יוסי נוי: מוציאים שני רכבים שיוכלו לפנות את הזבל.
עוזי לנדאו: שאלה אם אפשר לקבל ממך רשימה מפורטת של הדברים שעליהם קיבלה הממשלה החלטה ושבעבור ההחלטה הזו צריך גם לקבל תקציבים עם לוחות זמנים למתי זה יהיה גמור.
עוזי לנדאו: אתה תהיה מוכן להמציא לוועדה רשימה מפורטת כזו?
עוזי לנדאו: אני אומר לך כבר - אנחנו מתכוונים על הנושא הזה לשבת בוודאי לאחר שמבקר המדינה יגיש את הדוח, ולא יאוחר נדמה לי מאשר עוד חודשיים-שלושה מעכשיו כדי לעקוב יפה על המתרחש בתחום הזה.
יוסי נוי: אין בעיה להמציא ולפרט על מה מדובר.
יוסי נוי: יש מסמכים מפורטים.
יוסי נוי: אני גם שותף לוועדת המנכ"לים בראשותו של מר קוצ'יק ואני מחובר בנושא גם עם השר רמון.
יוסי נוי: רק גלגלי המערכת הביורוקרטיים עובדים לאט, ואת זה אתם יודעים טוב ממני.
יוסי נוי: נצרת 2000 - הדבר הנוסף שהולך להיות בנצרת זה חדר משל"ט שמושקעים בו כספים של משטרת ישראל, קרי המשרד לבטחון פנים, שהוא פריסת מצלמות כמו שעשו בירושלים לפני מספר חודשים.
עוזי לנדאו: מר נוי, בוא לא ניכנס כרגע לפרטים של נצרת.
עוזי לנדאו: אני עדיין מבקש להישאר ברמה הכללית, להבין איפה יש בעיות, איפה נצטרך לפתור.
עוזי לנדאו: מאוחר יותר, בחלק השני של הדיון, ניכנס יותר לפרטים של משרד התיירות.
עוזי לנדאו: אני רוצה לגשת לנושא נתב"ג.
עוזי לנדאו: מה הדברים שמאפיינים את נתב"ג?
עוזי לנדאו: אתה יכול אולי כרגע במעוף הציפור שלך לומר מה היית מציע לנו להיכנס ולבדוק הבוקר בנושא נתב"ג?
יוסי נוי: בנתב"ג אני חושב שנעשתה פעילות בחודש האחרון בהיבט ההחלטה על שדרוג המחשב, שייתן מענה לקיצור התורים.
יוסי נוי: אני חושב שבנתב"ג נעשו שני דברים חשובים - אני לא רוצה לקחת את העבודה לאבי קוסטליץ - אבל שני דברים חשובים שנעשו: אחד זה שדרוג המחשב, ושנית זה נושא שיטת הבידוק הבטחוני באולם היוצאים, שגם הוא היה בעייתי מבחינת משך הזמן שלו.
יוסי נוי: אלה שתי החלטות שהתקבלו בחודש האחרון, ואני מניח שהן בתוספת דברים נוספים שאבי ידבר עליהם, יקלו וישנו את תמונת המצב.
יוסי נוי: אני מניח שלא יפתרו באופן חד-משמעי את התורים, כי הפתרון הסופי הוא רק הטרמינל החדש שיקום.
יוסי נוי: אני רוצה לגעת בעוד כמה נקודות קטנות, בנושא משרד הדתות לדוגמה.
יוסי נוי: הוגש תקציב סיוע למשרד הדתות לטובת סדרנים בכנסיות.
יוסי נוי: היתה בקשה למשרד הדתות בתוספת תקציבית שהתבקשה על-ידי המינהלת - אני מדבר על דברים שנעשו אחורה - לתוספת תקציבית של כעשרה מיליון שקל כדי לשים סדרנים בכנסיות, דבר שלא בוצע ואין היום אחד שמכוון את הלחצים הגדולים שיהיו בכנסיות.
יוסי נוי: אנחנו יודעים את הבעייתיות גם בכנסיית הקבר וגם בכנסיית הבשורה, על כמות מקסימלית של יכולת קיבולת של אותן כנסיות - לא יהיה מי שיעשה שם את הסדר.
יוסי נוי: בנושא כנסיית הקבר מתכנסת מחר ועדת שרים בראשות השר לבטחון פנים לגבי פתח חירום לכנסיית הקבר - נושא מאד משמעותי וחשוב.
יוסי נוי: אני מניח שתינתן תשובה בקרוב.
יוסי נוי: אני רוצה לציין דבר נוסף - הטרמינל החדש או הנוסף, הטרמינל הזמני בנתב"ג אמור לקום בחודש מאי ולפעול מול קבוצות צליינים שיגיעו מחוץ-לארץ, ולמעשה להתעסק רק בקבוצות ותוך כדי כך להקל את העומס על האולם המרכזי.
יוסי נוי: אני לא רוצה לגעת בנושא מעצ ונתיבי הגליל - זה נושא של משרד התחבורה.
יוסי נוי: משרד הבטחון - מחסום 300 - אני רוצה לעדכן את הוועדה.
יוסי נוי: מתקיימת ועדת תיאום מול הפלסטינים בכל נושא התנועות של הגעת תיירים והמעבר שלהם בין מעברי הגבול השונים, בינינו מול הרשות.
יוסי נוי: הציר המרכזי למעשה זה מחסום 300 שעדיין העבודות בו לא הסתיימו.
יוסי נוי: אנחנו מקווים, על בסיס התכניות והמצב בשטח, עם כל הבעייתיות והמורכבות של מחסום 300, שהעבודה תסתיים באיזור 15 בדצמבר, לפני תחילת חגיגות ה- CHRISTMAS, ולמעשה מי שמטפל בנושא הזה זה מעצ.
עוזי לנדאו: איפה זה מחסום 300?
יוסי נוי: המעבר בין ירושלים לבית-לחם, אחרי גילה.
יוסי נוי: למעשה, העבודות מצומת גילה עד המחסום עצמו פחות או יותר בשלבי סיום.
יוסי נוי: הבעיה היתה מהמחסום לכיוון קבר רחל.
יוסי נוי: מעצ נכנס שם לעבודה עם תקציב של ארבעה מיליון שקל, שזהו תקציב חדש שהתקבל בעקבות הפעילות של השר חיים רמון.
יוסי נוי: יש לנו שיתוף פעולה עם הרשות הפלסטינית בכל נושא התנועות.
עוזי לנדאו: מי אחראי על המחסום הזה, על ההפעלה שלו?
יוסי נוי: צה"ל.
יוסי נוי: אני רוצה לגעת בנקודה של אתר הטבילה קאסר אל- יהוד - מקום רגיש, מקום מאד מבוקש לביקור צליינים.
יוסי נוי: האיזור הוא איזור צבאי, הסטטוס שלו לא הולך להשתנות, הוא יישאר ככזה.
יוסי נוי: כנראה שהושקעו במקום תקציבים נמוכים יחסית.
עוזי לנדאו: זה איזור שהיה ממוקש הרבה שנים.
יוסי נוי: איזור שהיה ממוקש.
יוסי נוי: יש את האתר עצמו שהוא כמובן לא ממוקש, כל האיזור מסביב ממוקש.
יוסי נוי: לא הולכים להיכנס לשינוי הסטטוס המדיני בגלל בעיות מדיניות לקראת הסדרי הקבע, לכן המחסום יישאר באחריות צה"ל, ינוהל כנראה על-ידי הרשות לגנים לאומיים, כדי שכן יאפשר כניסה של כאלף מבקרים ביום.
יוסי נוי: בנושא ביקור האפיפיור אני לא רוצה כרגע לגעת.
עוזי לנדאו: דווקא כאן יש שאלה מעניינת.
עוזי לנדאו: אתם דיברתם עד עכשיו במונחים של ממוצעים כלליים.
עוזי לנדאו: פילוג הופעת התיירים יכול להיות כזה שדווקא בחודשים מסויימים יבוא ריכוז גדול יותר של תיירים.
עוזי לנדאו: סביר שגם בזמן ביקור האפיפיור זה מה שיהיה.
עוזי לנדאו: השאלה אם בזמן העומס המיוחד, עם ביקור האפיפיור, אנחנו מאורגנים למשל בנתב"ג, מאורגנים בבתי-המלון, מאורגנים במקומות אחרים, כדי שאנשים ירגישו סביר.
יוסי נוי: ראשית, צריכים לדעת מתי הולך להיות מה שאתה מציין.
יוסי נוי: קודם כל, אתה צריך לדעת את הנתונים ואחר כך גם להיערך בהתאם בעקבות זה שאתה יודע נתונים.