GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מוזמנים: יאיר הורוביץ, מנכ"ל משרד מבקר המדינה יוסף ישי, מנכ"ל משרד החקלאות בועז ענר, סמנכ"ל משרד מבקר המדינה שלומית לביא, עוזר בכיר למבקר המדינה ודובר המשרד אייל גור, עוזר משפטי למבקר המדינה סמי איזקוב, ממונה על אגף, משרד מבקר המדינה מאיר בן-מאיר, נציב המים, המשרד לתשתיות לאומיות צבי נור, סגן נציב המים, המשרד לתשתיות לאומיות אסף סוקניק, מנהל המעבדה לחקר הכנרת, המשרד לתשתיות לאומיות משה גופן, עובד המעבדה לחקר הכנרת, המשרד לתשתיות לאומיות גבי שחם, יועץ נציב המים, המשרד לתשתיות לאומיות יעקב צמח, עוזר נציב המים, המשרד לתשתיות לאומיות ד"ר דן רוזנצוייג, ראש אגף שימור קרקע וניקוז, משרד החקלאות משה אבנון, מנהל מינהל המים, משרד הפנים יוסי ענבר, סמנכ"ל תשתיות, המשרד לאיכות הסביבה ד"ר ישעיהו בר-אור, ראש אגף איכות המים, המשרד לאיכות הסביבה נסים קשת, רשות הגנים הלאומיים, המשרד לאיכות הסביבה ד"ר ראובן אורטל, רשות הגנים הלאומיים, המשרד לאיכות הסביבה רונן וולפמן, סגן הממונה על התקציבים, משרד האוצר זהר ינון, רכז תחום משק המים, אגף התקציבים, משרד האוצר דן זייציק, עוז לרכז תחום משק המים, אגף התקציבים, משרד האוצר אמיר ברקן, אגף התקציבים, משרד האוצר יורם תמרי, המרכז החקלאי פרופ' משה גפן, מעבדה לחקר הכנרת רקפת כץ, רכזת פעילות ציבור ואיכות הסביבה, החברה להגנת הטבע מיכאל ליפשיץ, מנהל סניף חיפה, החברה להגנת הטבע ניר פפאי, רכז חופים, החברה להגנת הטבע סיגלית מירון-פיסטינר, החברה להגנת הטבע דוד אלקן, לשעבר ראש המחלקה לתכנון בנציבות המים פרופ' דן זסלבסקי, פרופסור אמריטוס בטכניון, נציב המים לשעבר יונה כהנא, יועץ לענייני מים דני קריצ'מן, מנכ"ל משרד החקלאות לשעבר
נרשם על-ידי: ס ד ר ה י ו ם
נרשם על-ידי: היו"ר עוזי לנדאו:
נרשם על-ידי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה.
נרשם על-ידי: הנושא שעל סדר היום הוא בקשה לחוות דעת ממבקר המדינה על הסכנה להתמוטטות משק המים.
נרשם על-ידי: מעבר לנושא עצמו, של בקשת חוות הדעת, אנחנו מסתמכים בדיון הזה גם על מספר דוחות קודמים שנכתבו בעשור האחרון על-ידי משרד מבקר המדינה, ואני מדבר על דוח 48 בעניין הקצאת מים, דוח 46 בעניין מתקנים וטיפול בשפכים, הובלתם וסילוקם, דוח 44, דוח 42, דוח 41, דוח 39 - כולם דוחות שבמידה רבה חוזרים על עצמם עם תלונות קשות על הדברים הדרושים תיקון במערכת המים בישראל.
נרשם על-ידי: והנה היום אנחנו מתבוננים לא כמומחים אלא כהדיוטות.
נרשם על-ידי: אנחנו אוהבים את הארץ ואוהבים את הכנרת, ומי שמתבונן היום בכנרת, אין לו שום ספק שחל משהו, יש משהו במשק המים.
נרשם על-ידי: הגשש החיוור אמר "תראה את הכנרת, איזה דליקטס" אבל הוא התכוון לכנרת אחרת, כנרת שמלאה על גדותיה.
נרשם על-ידי: לא צריך הלב להישבר כאשר רואים היום איך הכנרת נראית.
נרשם על-ידי: כשקוראים את המאמרים המתפרסמים על נושא משק המים ומקשיבים לוויכוחים שלוקחים בהם חלק אנשי המקצוע, יש בתוכם מי שאומרים שהמערכת קורסת וכי יש משבר במערכת, אבל האחרים ששוללים את הטענה שיש משבר, גם הם אומרים שהמצב הוא חמור.
נרשם על-ידי: כך אומר נציב המים שעוד מעט נשמע את הדרך שבה הוא מציג את הבעיה ורואה אותה.
נרשם על-ידי: גם אלה שאומרים שהמצב איננו חמור או המצב איננו משברי, אבל הוא חמור, תובעים כבר עכשיו להיכנס במלוא המרץ להתפלת מים.
נרשם על-ידי: אני אזכיר, אלה הן תביעות שעלו כבר במערכת שנים ארוכות וזה לא דבר חדש.
נרשם על-ידי: יש לנו פרדוכס מסויים, כי הנה יש מאגר של כוחות מצויינים בתחום הפרטי ובתחום הציבורי שעוסקים בנושאי מים, אבל למרות כל אלה אנחנו שומעים בחוגי המקצוע טענות על הבעיות שמאפיינות את המערכת ונרצה היום לברר את כולן, כמו ניהול לקוי שמביא לדלדול מקורות, התעלמות חמורה מנושא איכות המים, בזבוז מים בתחומים רבים, הטייה סקטוריאלית, עיוותים כלכליים, חלוקת סמכויות בין יותר מדי משרדים שמשבשים ומשתקים את היכולת להגדיר מדיניות ולבצע אותה, כשלון בין-משרדי באכיפת חוקים לשמירה על איכות המים ועל השימוש בהם, הזנחה בנושא מיחזור מים בתעשיה, בכפר ובעיר.
נרשם על-ידי: ישנה סוגיה של כוחות מקצועיים, באיזו מידה הם מצטרפים לענף או עוזבים אותו או נמצאים בצמתים החשובים לקבלת החלטות.
נרשם על-ידי: נדמה לי שהמושג האחרון שהיום אנחנו נתקלים בו הרבה זאת המילה קו אדום.
נרשם על-ידי: נושא המים הוא בבואה לכל מה שמתרחש במדינה, הוא נושא מדיני, נושא אסטרטגי ויחד עם זה בתחומים רבים של התחום המקצועי יש השגות קשות על המתרחש בתוכו.
נרשם על-ידי: הנה לפנינו קו אדום, כשמגיעים לקו האדום - אין עומדים עליו.
נרשם על-ידי: יש טעם בקו אדום ובמערכת של עקרונות אם עומדים על העקרונות האלה ואם נאבקים עליהם, אבל כנראה שבמדינת ישראל הדברים היום הם אחרים.
נרשם על-ידי: אנחנו עוסקים היום בסוגיית המים לבדה וכדי שהדיון הזה יתמקד בדבר שהוא חשוב לנו במיוחד, יהיה חשוב לי לשמוע מן האנשים שהיום יציגו את הדברים ולדון בסוגיות העיקריות כאשר הראשונה שבהן היא כמויות מים, איך ניתן להגדיל את כמויות המים שעומדים לרשותה של מדינת ישראל בשנים המיידיות, בשנים הקרובות.
נרשם על-ידי: הסוגיה הזו קשורה כמובן בניהול משק המים ובכל מה שקשור בטיהור והשבה של שפכים.
נרשם על-ידי: הסוגיה השנייה שנבקש לקבל עליה תשובה היא תוכניות אב לפיתוח מקורות מים ובצידן תוכניות לביצוע.
נרשם על-ידי: הסוגייה השלישית והמרכזית שנבקש עליה תשובה היא מיהו הגוף שירכז בידו את הכל.
נרשם על-ידי: אני אומר את כל הדברים האלה בעקבות דוחות מבקר המדינה והערות מבקר המדינה שנכתבו מספר פעמים בעשור האחרון, ועדיין אין לנו תשובה על הדרך שבה הדברים האלה יבוצעו.
נרשם על-ידי: מישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה בקדנציה הזו, בחודש יולי האחרון, ראוי לצטט שתי הערות של אנשי מבקר המדינה עצמם, אמנם בנושא טיהור מקורות מים וזיהום נחלים, אמר מבקר המדינה בישיבה שהייתה ב26- ביולי שהנושא שאנחנו עוסקים בו איננו מסור למשרד אחד או לגוף אחד, צריכים להיות מעורבים בו מספר משרדים ומספר רשויות כי אחרת לא יושג שיתוף פעולה ולא תהיה ראיה כוללת.
נרשם על-ידי: לכן השאלה הנשאלת בהקשר זה של דברים היא האם נעשה משהו בכיוון של שיתוף פעולה בין הגורמים הרלוונטים כמו משרד הפנים, משרד הבריאות, נציבות המים והרשויות המקומיות.
נרשם על-ידי: אני יודע שיש כוונה ולכן אני שואל את השאלה שלי כך: האם הכוונה שקיימת החלה לצאת מהכוח אל הפועל.
נרשם על-ידי: אזכיר לכול שקיבלנו אז תשובה שאמור להיות דיון ב9- בספטמבר, המועד הזה חלף לפני כחודש, ושם בוודאי יהיו מסקנות ויהיו המלצות.
נרשם על-ידי: בדיון שהיה, כפי שנמסר לנו השבוע, לא נתקבלו החלטות ולא היו המלצות.
נרשם על-ידי: יושב כאן מר בועז ענר ממשרד מבקר המדינה ובאותה ישיבה הוא אמר שיש בעיות בתחום של קביעת המדיניות, התוכניות וביצוען.
נרשם על-ידי: בשנת 1993 הוחל בטיפול ארצי בנושא הביוב, כמו כן נמצאה במועד סיום הביקורת בהכנת תוכנית מיתאר ארצית למים ולביוב, תמ"ע 34, אולם עדיין אין מדיניות אחידה משותפת לכל הגופים הנוגעים בדבר - המשרד לאיכות הסביבה, משרד הבריאות, נציבות המים, משרד הפנים - נכון לסוף שנת 1998.
נרשם על-ידי: אני רוצה לציין שאנחנו כבר עומדים היום לקראת סוף שנת 1999 והשאלה היא לאן אנחנו הולכים בכיוון זה.
נרשם על-ידי: הדיון היום לא יהיה ממצה.
נרשם על-ידי: הוא יהיה כמעט אמרתי ראשוני, אבל הוא לא יהיה ראשוני.
נרשם על-ידי: בחודשים הקרובים ממש, בתקופה הקרובה ממש, תקדיש הוועדה לביקורת המדינה את תשומת הלב שלה לסוגיית המים ואנחנו ננעץ שיניים, כמו כלב שמירה טוב, בגופים הממשלתיים על-מנת שנראה בתחום הזה מדיניות, נראה בתחום הזה התארגנות, נבקש לראות מי הוא בעל הבית ונבקש ממשרד האוצר לראות מה התקציבים שהמדינה מתכוונת להתחייב עליהם כדי שיצאו דברים מן הכוח אל הפועל.
נרשם על-ידי: עוד שתי הערות לקראת תחילתו של הדיון.
נרשם על-ידי: ההערה הראשונה היא לגבי החשיבות של המים גם לטבע, לנוף, לסביבה, לחיינו בתוך מערכת שלידה נרצה לראות משהו ירוק שצומח, שנרצה לראות בעלי חיים.
נרשם על-ידי: בכל הוויכוח על המים הסוגיה הזאת לכאורה נדחקת הצידה ואני מבקש להעלות אותה כאן לשולחן.
נרשם על-ידי: זה חלק בלתי נפרד מחיינו.
נרשם על-ידי: כאשר מדובר על משבר מים, הכוונה היא לא רק לכך אם יהיה מים בברז לשתייה או לא, אלא אם יש איזון נכון בחלוקת המים גם לחקלאות, גם לתעשיה, גם לטבע וגם לנוף ולעוד שימושים נוספים.
נרשם על-ידי: ההערה השנייה.
נרשם על-ידי: אני רוצה להודות לחברי מועצת התלמידים ולתלמידי מועצת הנוער מעיריית ראשון לציון על המתנה שהעניקו הבוקר לפני הישיבה לחברי ועדת ביקורת המדינה.
נרשם על-ידי: אני רק רוצה לקוות שהמידה הזאת היא לא המידה אנשי ראשון לציון, התלמידים, סבורים שראוי לתת לכנסת.
נרשם על-ידי: אני רוצה להאמין שההתרשמות שתקבלו היום מן הדיון שיהיה בכנסת היא טובה יותר מאשר גודל החולצה.
נרשם על-ידי: בכל אופן, אני בוודאי מברך על השתתפות התלמידים כדמוקרטיה הלכה למעשה, בדרך שבה תלמדו איך פועלים מוסדות הדמוקרטיים במדינת ישראל.
נרשם על-ידי: יהיה מעניין לשמוע בתום הדיון, הערות שיש לכם.
נרשם על-ידי: לגבי הדרך שבה יתנהל הדיון הזה.
נרשם על-ידי: בתחילה נשמע בקצרה את הערות חברי הכנסת שנוכחים כאן.
נרשם על-ידי: הדיון ייפתח על-ידי נציב המים שיתן סקירה שתהיה אולי ארוכה, בין עשרים לשלושים דקות, על הבעיות שיש, כלומר הגדרת הבעיה, על הדרך שבה נבקש לדעת על הסטטוס של תוכניות האב, על הסטטוס של תוכניות לביצוע ומי הגוף שירכז ויהיה אחראי על הוצאת כל הדברים האלה מן הכוח אל הפועל.
נרשם על-ידי: אנחנו נבקש לשמוע כתגובה להערות הנציב את מוזמני החוץ שלנו, מומחים בתחום המים.
נרשם על-ידי: ביקשנו לכאן את הפרופסור דן זסלבסקי, נציב המים בעבר, פרופסור בטכניון ומומחה בתחום זה.
נרשם על-ידי: נבקש לשמוע את דברי יונה כהנא, היום יועץ לענייני מים, בעבר איש "מקורות" אחראי לנושא הידרולוגיה ופיתוח מקורות מים חדשים ולימים איש נציבות המים, מי שהיה שם מנהל האגף לשימוש יעיל במקורות מים.
נרשם על-ידי: נשמע את דוד אלקן, לשעבר ראש המחלקה לתכנון בנציבות המים וכיום יועץ פרטי בתחום זה.
נרשם על-ידי: נמצא אתנו גם דני קריצ'מן, עד לפני כחודש מנכ"ל משרד החקלאות.
נרשם על-ידי: מיד אחרי הצגת דברי המומחים באופן קצר ומתומצת הרבה יותר, נשמע את נציגי המשרדים, ראש וראשון להם נציג האוצר, אחריו נציג המשרד לאיכות הסביבה, נציג משרד הפנים ונציג משרד החקלאות.
נרשם על-ידי: תסגור את הרשימה נציגות החברה להגנת הטבע והגופים הירוקים.
נרשם על-ידי: אדוני המבקר, אם יש לאדוני הערות.
אליעזר גולדברג: אליעזר כהן: יש לנו מצב מזעזע במשק המים.
אליעזר גולדברג: אני לא מדבר על זה שאלהים לא אתנו והוא לא מספק גשם כשצריך, אני מדבר על זה שיש לנו חסר גדול במים, חסר מתמשך במים, אני מדבר על זה שיש לנו ששה משרדי ממשלה שמטפלים בנושא ואין אבא אחד, אני מדבר על זה שהנושא נופל בין הכסאות וכל אחד, שלא נוח לו, מעביר את הנושא אל האחר.
אליעזר גולדברג: אני מדבר על זה שצריך לאגור מי גשמים בערוצים ולא עושים את זה, אני מדבר על זה שצריך למחזר מים שישתמשו בהם ולא עושים את זה מספיק אלא מעט מאוד, אני מדבר על זה שצריך לייבא מים, ואני מדבר על זה שצריכה להיות לנו תוכנית חירום במידה שיהיה מצב חירום.
אליעזר גולדברג: לפני כמה חודשים אדם משוגע ניסה להרעיל עם דשנים את בארות המים באנגליה ושם הוכרז על מצב חירום כזה.
אליעזר גולדברג: יכול להיות מצב כזה גם אצלנו - לא חסרים משוגעים במזרח התיכון, במיוחד אלה שלא אוהבים אותנו ורוצים להוציא אותנו מכאן - ירעילו את בארות המים שלנו.
אליעזר גולדברג: מי יגיד לנו איזה תוכניות חירום קיימות למדינה ומאיפה אנחנו לוקחים מים במצב חירום?
אליעזר גולדברג: יש מאגרי מים שאפשר בהתפלה קלה להשתמש בהם.
אליעזר גולדברג: אני מדבר על המאגרים הגדולים בנגב.
אליעזר גולדברג: במקום שהמים יזרמו רק מצפון לדרום, יש אפשרות לקחת ממאגרים בדרום ולעביר אותם לצפון.
אליעזר גולדברג: אומרים לי שהמים לא מספיק זכים לשתייה, אבל עם התפלה ואיזשהו סינון אפשר להשתמש בהם.
אליעזר גולדברג: אני מדבר על כך שצריך להקים מינהלת גג לטיפול בנושא מים, שכל המשרדים שנוגעים במים - אם זה אוצר כשמדובר בכסף, אם זה חקלאות כשמדובר בחקלאות, המשרד לאיכות הסביבה, כל מי שיש לו יד ורגל במים - יהיו תחת מינהלת גג אחת שרק היא תקבע מה עושים מהיום ואילך בנושא מים, שהמינהלת הזו תדון לא רק במדוע המצב קשה אלא תחשוב איך אוגרים מי גשמים, איך ממחזרים מים שהשתמשו בהם, איך מייבאים מים ואיך עושים תוכנית חירום כשאנחנו מגיעים למצב כזה שהמקור המרכזי של המים שלנו מזוהם מאיזושהי סיבה ואז יש לנו מקור חירום.
אליעזר גולדברג: אם אני לא טועה - ויתקנו אותי - היום אין תוכנית כזאת.
אליעזר גולדברג: מאיר בן מאיר: אדוני היושב-ראש, כבוד המבקר וחברי הכנסת.
אליעזר גולדברג: במהלך הדברים שאומר כאן, אני אנסה להוכיח כמה דברים: (1) שהדיון האובססיבי והמתמשך בניהול המחסור - ואני מדגיש, בניהול המחסור - הוא דיון בשולי הבעיה המרכזית.
אליעזר גולדברג: הפער הגדל והולך בין צרכיה של ישראל במים, גם צרכים פנימיים וגם התחייבויות אחרות אשר שום ניהול - ואני אומר בהדגשה, שום ניהול, מתוחכם ככל שיהיה - לא יענה עליהם, ובין נתוני האקלים וההידרולוגיה, זוהי הבעיה.
אליעזר גולדברג: מדינת ישראל הגיע לנקודת זמן שבה אין היא נבחנת בסנטימטר מעל הקו האדום או סנטימטר מתחתיו, או באחוזים ספורים של חסכון בצריכה לנפש.
אליעזר גולדברג: מבחנה של ישראל בשעה הזאת הוא האם תדע להחליט על מיצוי יכולתה הטכנולוגית והכלכלית להוסיף מים למאזנה, להתפיל מי ים, להוסיף להתפתח כאשר היא מוכיחה כפי שהוכיחה בעבר שמגבלות המחסור במים אינן בשום פנים ואופן גבול להתפתחותה כפי שטענו בשעתו הבריטים, וכי יש ביכולתה הטכנולוגית והכלכלית - ואני שב ומדגיש, הכלכלית - להתפיל מי ים ולספק את צרכינו לרוויה, גם את צרכי הטבע.
אליעזר גולדברג: (2) כי במגבלותיה של מדינה שמקורות מימיה מעטים נעשה במשך כל שנות קיומה, לרבות שלוש השנים האחרונות בהן אני מכהן, המיטב כדי לגשר בין הכורח הלאומי בפיתוח - פיתוח אנושי, פיתוח התיישבותי, פיתוח עירוני, פיתוח דמוגרפי - ובין מגבלות האקלים.
אליעזר גולדברג: אני שב ומדגיש הדגש היטב.
אליעזר גולדברג: אנחנו עוסקים בניהול המחסור והניהול הזה של המחסור מיצה את עצמו.
אליעזר גולדברג: התזכיר שאני אחלק לחברי הכנסת יעסוק בתמצית ככל האפשר ולכן אני קורא מן הכתב, כדי לקצר וגם כדי לדייק, בנושאים הבאים אשר כולם רלוונטיים לשאלה המוצגת על-ידי הוועדה, כפי שאני קיבלתי בכתב הזימון, האם צפויה סכנת התמוטטות למשק המים.
אליעזר גולדברג: ברשותכם אני מוסיף, אם כן, מתי ומדוע.
אליעזר גולדברג: עוזרי יציג כאן כל הזמן שקפים ואני, כדי לקצר, לא אתעכב עליהם ואני מקווה שהם מדברים בעד עצמם.
אליעזר גולדברג: השאלות הן: (1) ניהול אספקת המים בשנת הבצורת 1999 ותוצאותיה.
אליעזר גולדברג: (2) מצב מאגרי המים בהווה ובעבר ובעיקר הדינמיקה שלהם.
אליעזר גולדברג: (3) איכות המים.
אליעזר גולדברג: (4) התחייבויות קשיחות - אני חוזר ואומר קשיחות - של ממשלות ישראל לאספקת מים.
אליעזר גולדברג: התוצאה מהקשיחות הזאת, מהי מידת הגמישות, גמישות הניהול של נציב המים ומשמעותה.
אליעזר גולדברג: אני אוכיח שבהתחייבויות הקשיחות של ממשלות ישראל, גמישותו של נציב המים בנתונים הקיימים פוחתת והולכת.
אליעזר גולדברג: מרחב התמרון שלו פוחת והולך.
אליעזר גולדברג: היו"ר עוזי לנדאו: אתה מוכן להסביר את זה, או להתעכב על זה?
אליעזר גולדברג: מאיר בן מאיר: אני אתעכב על כל הדברים.
אליעזר גולדברג: בינתיים אני רק קורא את הסעיפים.
אליעזר גולדברג: (5) חסכון במים.
אליעזר גולדברג: (6) השבת קולחין, כלומר מי ביוב מטוהרים.
אליעזר גולדברג: (7) תסריטי מדיניות בשנת 2000 ואילך.
אליעזר גולדברג: (8) המרחב הגיאו-פוליטי.
אליעזר גולדברג: (9) התפלה לאלתר, כן או לא.
אליעזר גולדברג: היו"ר עוזי לנדאו: אתה מתכוון גם לדבר על הקמת רשות מיוחדת או ריכוז כל הסמכויות ביד אחת?
מאיר בן מאיר: היו"ר עוזי לנדאו:
מאיר בן מאיר: כי אלה דברים שהמבקר התייחס אליהם באחת הפעמים הקודמות בדוח.
מאיר בן מאיר: מאיר בן מאיר: בתזכיר שאני הכנתי הייתי סבור, ועודני סבור, שכיסיתי את הנושאים העיקריים.
מאיר בן מאיר: אני אינני מתכוון בדברי להתחמק מאף שאלה אחת.
מאיר בן מאיר: אני חושב שחשוב ואני מבקש מאוד שיינתן לי להציג את הדברים.
מאיר בן מאיר: אני חושב שאני מביא דברים כהוויתם.
מאיר בן מאיר: אני אפתח בנושא המדובר ביותר, מפלס הכנרת, ואומר כי המחוקק בחוק המים העניק סמכות לנציב המים לתכנן את משק המים על-פי שיקול דעתו.
מאיר בן מאיר: משמע, המחוקק עצמו ידע כבר בשנת 1959 כי בתנאי האקלים של ישראל צורך זה צפוי.
מאיר בן מאיר: אכן, מאז ועד היום - וזה חשוב להדגיש - עמד מפלס הכנרת, היא תוארה כאן על-ידי היושב-ראש, על מינוס 213, ומיד אציג את זה, בשנת 1991 אחרי שלוש שנות בצורת רצופות ושב ועלה.
מאיר בן מאיר: אני רוצה שוב לקצר ואני קורא מיד כדי לא להאריך את תחזית השרות המטאורולוגי לעונת הגשמים בחורף תשנ"ט, בשנה שעברה, 1999.
מאיר בן מאיר: "על-פי תוצאות מודל החיזוי העונתי של השרות המטאורולוגי צפוי כי בעונת החורף תשנ"ט1999-, חודשי דצמבר, ינואר ופברואר, סך כל המשקעים לתקופה הנ"ל יהיה מעל לממוצע הרב-שנתי.
מאיר בן מאיר: זה היה המידע הראשון שעמד לרשות נציב המים כשהוא בא לתכנן את שנת אספקת המים 1999.
מאיר בן מאיר: מודל החיזוי העונתי של השרות המטאורולוגי מתבסס על ניתוח של 48 שנות גשם, ב21- תחנות המדגם המייצגות את כל אזורי הארץ למעט כמובן דרומה מבאר-שבע".
מאיר בן מאיר: בסעיף האחרון אומר השרות המטאורולוגי: "יחד עם זאת התחזית העונתית של המשקעים על מגבלותיה כמובן - ויש בה מגבלות - מיועדת בעיקר לגורמי משק המים".
מאיר בן מאיר: כלומר, זה היה המידע הראשון שעומד לרשות נציב המים כדי לקבל החלטות.
מאיר בן מאיר: ההבדל המשמעותי בין 1991 לשנת 1999 - והתייחסתי ואינני רואה דרך אחרת אלא להתייחס, לבחור לעצמי שנת התייחסות כדי לתכנן - ששנת ההתייחסות שבחרתי הייתה שנת בצורת שלישית רצופה, 1989, 1990, 1991.
מאיר בן מאיר: ההבדל החל להתברר רק במהלך הקיץ ואין לו עדיין הסבר המאפשר לבנות תחזיות.
מאיר בן מאיר: בעוד שמעיינות הירדן - לשמחתנו ולהפתעתנו - הוסיפו בקיץ 1991 לשפוע, הם דעכו ודועכים והולכים בקיץ הנוכחי.
מאיר בן מאיר: על אף זאת נמצא המפלס היום בסוף הקיץ והחורף השחון של השנה במפלס מינוס 213.0.
מאיר בן מאיר: הוא הדין במאגרים האחרים.
מאיר בן מאיר: כלומר, באותו מפלס ועוד סנטימטר אחד שהוא עמד בו בסוף עונת 1991.
מאיר בן מאיר: הגרפים שאני מציג כאן מוכיחים בעליל - ואני אמנה אותם - כי מאז 1966 היו כל המאגרים מספר פעמים בנקודת השפל שבה אנחנו מצויים היום והם שבו ועלו.
מאיר בן מאיר: אשר לאיכות המים.
מאיר בן מאיר: אני מבקש להדגיש שוב כי מעבדת הכנרת - שאת הדוחות שלה אני מצרף כאן, שהוקמה לפני למעלה מ25- שנים, שאיננה חלק מנציבות המים ועוסקת בניתור הכנרת - עומדת השקם והערב על משמר איכות והיא משמשת למעשה את מד הדופק של נציב המים שהוא איננו שולט עליו, אלא הוא מקבל את הנחיית והמלצת המנהל.
מאיר בן מאיר: הדוחות אומרים שהמצב השנה הוא טוב ואני מבקש לקרוא את הדוח.
מאיר בן מאיר: ניתור מוגבר של הכנרת החל בתחילת יולי.
מאיר בן מאיר: אנא שימו לב, ניתור מוגבר, כי חששתי לאיכות המים, על-פי הוראת נציב המים, לאחר דיונים והכנת תוכניות פעולה.
מאיר בן מאיר: מטרת התוכנית לעקוב אחר שינויים באיכות המים אם ירד המפלס למינוס 213.
מאיר בן מאיר: "כיום, כאשר מפלס הכנרת - זה דוח תקופתי של חודש אוקטובר - עומד על מינוס 213.01 אנו מוצאים שאיכות המים לא נפגעה ואולי אף טובה יותר על-פי מספר מדדים מהאיכות שנמדדה בעונות מקבילות בעבר.
מאיר בן מאיר: על-פי תוכנית הניתור המוגבר, אנו ממשיכים לעקוב אחר איכות מים וכולי וכולי".
מאיר בן מאיר: על אף המחלוקת בין האוצר למשרד החקלאות בדבר הפיצויים לחקלאים על קיצוץ מכסות המים, על אף האיום - וכולם היו עדים לו - כי לא אוכל לאכוף את הקיצוץ, נכון לסוף אוגוסט, יש לי נתונים נכונים לסוף אוגוסט, בוצע הקיצוץ כמעט במלואו.
מאיר בן מאיר: אני מוסיף ואומר, על אף שביתה של כחודש וחצי של עובדי חברת "מקורות", וכולם זוכרים את השביתה.
מאיר בן מאיר: זאת ועוד.
מאיר בן מאיר: טרם שנת הבצורת, משנמסר לי על-ידי מומחים הידרולוגים מהו המצב ההידרולי בחבלי ארץ, ביטלתי תוספת מים שפירים שהוספו לשפדן מדי שנה בשנה בשיעור של שלושים מיליון קוב, מים שמובלים לנגב.
מאיר בן מאיר: יתרה מזאת, גם בשנים קודמות הוריתי לבצע קיצוץ במכסות המים בגליל המערבי ובחוף הכרמל ולא אפרט את הנתונים, הם ישנם בתזכיר שאני מגיש.
מאיר בן מאיר: התחייבויות קשיחות של ממשלת ישראל שמשאירות - ואתה ביקשת שאני ארחיב בעניין זה - מרחב תמרון קטן לנציב המים לקבל החלטות.
מאיר בן מאיר: תפקידו של נציב המים בנתוניה של ישראל איננו ריבוע המעגל אלא עיגול המרובע.
מאיר בן מאיר: קודקודו האחד של המרובע הוא אספקת מים לבית ולעיר ואין צורך להרחיב בעניין זה אף מילה.
מאיר בן מאיר: חרף כל הנבואות השחורות, יש ויהיו מים לבית ולעיר.
מאיר בן מאיר: אני עוד אעמוד להלן לעניין החסכון.
מאיר בן מאיר: הקודקוד השני הוא תוכניות הפיתוח העירוני, החקלאי וההתיישבותי לכל סוגיו של ממשלות ישראל אשר לנציב המים כידוע אין שמץ השפעה עליהן.
מאיר בן מאיר: נציב המים איננו מחליט על התיישבות בחבל שלום, על נטיעת אלפי דונם פרדסים בנגב ועל הרחבת החקלאות בהר הגבוה בכרם בן זמרה, במרגליות, במלכיע ובמשגב עם.
מאיר בן מאיר: ראובן ריבלין: לאחר שנמצא פתרון מים.
מאיר בן מאיר: חבר הכנסת פינס ואני ביקרנו במקום.
מאיר בן מאיר: מאיר בן מאיר: לא לאחר שנמצא פתרון מים, ואני אסביר.
מאיר בן מאיר: מאזן המים שלנו מנוצל במלואו ואת זה חוזרים ואומרים.
מאיר בן מאיר: כלומר, נמצא פתרון להוליך מים, אבל לא נמצא מקור מים נוסף.
מאיר בן מאיר: ראובן ריבלין: למה?
מאיר בן מאיר: הם יצרו מאגר מים.
מאיר בן מאיר: בחבל אשכול מצאו פתרון.
מאיר בן מאיר: אנחנו מדברים על אותם מאגרי מים אדירים של קליטת אותם מים שזורמים בוואדיות, שהולכים לים בדרך כלל.
מאיר בן מאיר: מאגרי הבשור למשל.
מאיר בן מאיר: מאיר בן מאיר: מאגרי הבשור בוצעו על-ידי נציבות המים.
ראובן ריבלין: מאיר בן מאיר: אמנם במהלך השנים, מעבר למאגרים שראית, סיפק משק המים כ22- מיליון מטר קוב מ95- וזה מעבר - האמן לי שאני יודע על המאגרים - למה שנמצא שם, תוספת לחקלאות על-פי מדיניות ההתיישבות של הממשלה.
ראובן ריבלין: הקודקוד השלישי הוא התחייבויותיה של מדינת ישראל על-פי הסכמים בינלאומיים, בהם לספק 55 מיליון מטר קוב מים לממלכת ירדן.
ראובן ריבלין: בממשלה הקודמת במפורש קיבלתי על הראש מאחד משרי הממשלה מדוע אני מתדיין עם הירדנים שיש להתאים את היקף האספקה על-פי ההסכם לבצורת.
ראובן ריבלין: מדוע אני לא מבין שאני שוחק נכס אסטרטגי של ישראל בירדן.
ראובן ריבלין: עהכשיו אתה יכול להבין את מרחב התמרון שלי.
ראובן ריבלין: למרות זאת יסופקו לירדן רק ארבעים מיליון קוב מים וכארבעים מיליון מטר קוב מים לפלשתינים.
ראובן ריבלין: הקודקוד הרביעי הוא הגנה על מקורות המים מפני הידלדלות והשחתה.
ראובן ריבלין: בנתוני האקלימים והגיאו-הידרולוגים של ישראל, כל עוד לא נקים מתקנים להתפלת מי ים ולנוכח ההתחייבות הקשיחה לאספקה העירונית, אי-אפשר להשיג בשלושת התחומים האחרים אלא את האופטימום.
ראובן ריבלין: ההטפה להשגת המקסימום איננה אלא זריית חול בעיניים.
ראובן ריבלין: אכן, חובה להודות שהאוצר והאחרים טוענים שנים רבות כי אפשר להביא לחסכון ניכר בחקלאות על-ידי שינוי מרחיק לכת בתמחור אספקת המים.
ראובן ריבלין: לא כאן המקום לפרט, אבל חובה להבין כי מי שאומר תמחור לשם הקטנת הצריכה החקלאית, אומר פחות חקלאות.
ראובן ריבלין: הגיעה העת כי ממשלות ישראל, לא נציב המים, תאמרנה בעניין זה דברים ברורים.
ראובן ריבלין: פחות חקלאות באיזורים הצחיחים, באיזורי עימות, באיזורים פריפריאליים שבהם לא נוצרה תעסוקה חליפית - לא נציב המים.
ראובן ריבלין: היכולת לחסוך ולייעל את השימוש במים הוכחה על-ידי החקלאות הוכחה ניצחת.
ראובן ריבלין: אגב, כדי לתקן טעות רווחת, מרבית הכותנה עתירת השימוש במים מושקית במי קולחין שגם אותם מוסיפים ומייתרים.
ראובן ריבלין: אני רוצה לקרוא מכתב שכותב ראש המועצה האיזורית מטה אשר, ומכתב זה נותן אילוסטרציה נהדרת במה עסוק נציב המים ומגבלות כוחו.
ראובן ריבלין: "לכבוד מר בנימין נתניהו, ראש-ממשלת ישראל קריית הממשלה ירושלים, אדוני ראש-הממשלה הנדון: מצב החקלאים בגליל המערבי.
ראובן ריבלין: השבוע ביום זה וזה נקראתי לשיחה עם נציב המים מאיר בן מאיר שהודיעני על קיצוץ במכסת המים לחקלאים באיזור הגליל המערבי.
ראובן ריבלין: כל ניסיונותי לטעון כי באיזור העשיר בשטחי מטעים אין אפשרות שלא לתת מים וכי בשנה הקודמת הייתה התחשבות ביישובי קו העימות" - שימו לב, אני צריך גם לעשות את ההבחנה בין ישובי קו העימות לפרנסה, של מי שמתפרנס על מים באיזורים אחרים.
ראובן ריבלין: שוב, תפקיד מובהק של נציב המים - "כאשר בכל הארץ קוצצו 15 אחוזים, בקו העימות קוצצו רק חמישה.
ראובן ריבלין: אדוני ראש-הממשלה, חוק המים הינו חוק דרקוני.
ראובן ריבלין: למרות שבאיזורנו ירדו גשמים מעל הממוצע, הרי יכול להיות שקיימת בעיה באקוויפר, אך החקלאים אינם יכולים להתפרנס אם לא נאפשר להם להשקות את העצים, וגם אם תתאפשר השקייה, העניין מוטל בספק.
ראובן ריבלין: הבאתי ביום זה וזה לידיעת החקלאים את הודעת הקיצוץ ותגובת החקלאים הייתה נזעמת.
ראובן ריבלין: אדוני ראש-הממשלה, קיצוץ מכסת המים הינה גזרת אדם ויש אפשרות לשנותה.
ראובן ריבלין: אני קורא לך להשפיע ככל יכולתך על כך שחקלאי הגליל המערבי וכולי וכולי וכולי".
ראובן ריבלין: ובכן, קיצצתי בגליל המערבי את המים בשנת 1997 ולא רק ב1998-, וגם בחוף כרמל.
ראובן ריבלין: יש כאן טבלה שאני לא רוצה להיכנס אליה, שמראה מה הן התוספות.
ראובן ריבלין: חבר הכנסת ריבלין, שאלת אותי על המאגרים ואלה התוספות מעבר למאגרים.
ראובן ריבלין: אגב, למכתבו של ראש המועצה האיזורית מטה אשר קיבלתי מכתב מיועץ ראש-הממשלה שאומר: "אודה לך על קבלת עמדתך".
ראובן ריבלין: כלומר, אני עוד צריך לתת את עמדתי בעניין הזה.
ראובן ריבלין: לגבי חסכון במים.
ראובן ריבלין: הטענה החוזרת ונשמעת כי אפשר וראוי היה לחסוך בעיר, אפתח ואומר כי אכן ראוי היה לעשות יותר.
ראובן ריבלין: אני אומר מפורשות, ראוי היה לעשות יותר, אבל בניגוד לטענה הרווחת, אך ורק בהסברה ולא בתיקון תקנות שאין לנציב המים ואין לאחרים אמצעים לאוכפן.
ראובן ריבלין: אני מדבר על חסכון מים בעיר.
ראובן ריבלין: כאן המקום לעמוד בהרחבה כלשהי על דבר עיקרי והוא מהו שיעור החסכון האפשרי.
ראובן ריבלין: צריכת המים לנפש בעיר עומדת זה שנים רבות ללא שינוי על 100 עד 105 קוב לנפש לשנה זאת חרף עליית רמת החיים.
ראובן ריבלין: הצריכה בתעשיה קבועה ועומדת ללא שינוי.
ראובן ריבלין: על החקלאות אעמוד להלן.
ראובן ריבלין: צריכת המים של הפלשתינים ששוועת המחסור שלהם - ואני מוסיף ואומר, מחסור של ממש - מהדהדת מסוף העולם ומופנית כל הזמן על-ידי גורמים שונים, בינלאומיים וישראלים, כמובן אל נציב המים, עומדת על 35 מטר קוב לשנה לנפש.
ראובן ריבלין: לכן יש להניח כי גם מי שמטיף לחסכון, מיטיב להבין כי יש סף תחתון אפשרי לחסכון, לא עד שיעור הצריכה של הפלשתינים לנפש.
ראובן ריבלין: זאת ועוד.
ראובן ריבלין: כאשר מדברים על החסכון אצל הישראלים במדינת ישראל, צריך לדעת שארבעים אחוז מצריכת הצרכן הישראלי משמשים לשירותים ולרחצה.
ראובן ריבלין: הערכה מפוקחת שלנו - ואמרתי שראוי היה לעשות יותר - שאינה שוגה באשליות מעמידה את החסכון האפשרי בצריכה הביתית העומדת על כ700- מיליון קוב מטר מים היום, על כחמישים מיליון קוב מטר בשנה, ואכן החלטנו על קמפיין הסברה מסיבי יותר כבר בשנה הקרובה.
ראובן ריבלין: מאידך, ואני מבקש להדגיש את העניין הזה, ההנחה המונחת בדוח הוועדה שמינו שר האוצר אברהם שוחט ושר החקלאות יעקב צור, הקובעת היקף חסכון אפשרי של כ150- מיליון קוב לשנה בעיר, בנוסף על החסכון בחקלאות על-ידי תמחור, היא אשליה שטומנת בחובה סכנות של משבר אם נגיע שוב למשבר אקלימי, ואין ספק שנגיע שוב למשבר אקלימי.
ראובן ריבלין: אני רוצה להראות כאן נתונים ולהתעכב עליהם במקצת.
ראובן ריבלין: הרי אומרים שאין מדיניות ואין ניהול ולא מקפידים על מאומה.
ראובן ריבלין: יש כאן טבלה של צריכת המים שאנחנו מפנים אותם, המים השפירים, אלה שראויים לשתייה, בין השנים 1987 ו1997-.
ראובן ריבלין: אמרתי שאני ארחיב את הדיבור על חקלאות.
ראובן ריבלין: אני מדבר על מים שפירים ללא מי ביוב.
ראובן ריבלין: ב1987- - מיליארד ו29- מיליון קוב.
ראובן ריבלין: ב1997- - 854 מיליון, שזה 175 מיליון קוב פחות וחלקו הרב על-ידי מחזור קולחין.