GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
30807: אנחנו טוענים שבכלל לבית הדין הרבני הגדול אין סמכות להוסיף שמות, ואנחנו בדרך לבית הדין הגבוה לצדק, אנחנו נביא לכך שבית הדין הגובה לצדק יודיע לבתי הדין הרבניים הגדולים שאין להם בכלל סמכות להוסיף אנשים לרשימת מעוכבי הנישואין, וזו השורה התחתונה של פסק הדין, לא שלא פסלו את הגיור שלה, אני מתפלא על סגן היועץ המשפטי של בתי הדין הרבניים, כי השורה התחתונה של פסק הדין היא לא שהגיור לא בוטל, אלא שהאישה הזאת ושלושת ילדיה, שבכלל לא יוצגו בהליך, ילדים קטינים, הם היום ברשימת מעוכבי החיתון של מדינת ישראל.
30807: אני מתפלא איך יכול להיות שבית דין במדינת ישראל דן בעניינם של קטינים, הולך לקבל החלטה משפיעה על גורלם ומעמדם החוקי במדינת ישראל ולא מזמין את היועץ המשפטי להשמיע את עמדתו לגבי אותם הקטינים, כשהקטינים הם לא צד בדיון, אבל כל הדברים האלה יתבררו בבית המשפט הגבוה לצדק.
30807: אני מבקש לומר דבר אחר שקשור לכנסת, בניגוד למה שנאמר כאן, פסק הדין הזה הוא דרמטי, וכל הניסיונות של הרב שלמה עמר שאני מכבד אותו מאוד ושל נציגיו להקטין ממשמעות פסק הדין, זה פשוט זריית חול בעיניים ואני אומר מדוע, כבר היום קיימות חמש מועצות דתיות במדינת ישראל שמסרבות לקבל את הגיורים של המכון המשותף ללימודי יהדות ושל שאר האולפנות לגיור, של כולם.
דוד רותם: סליחה בוא נתקן, המכונים לגיור והאולפנות לגיור לא מגיירים.
30807: בסדר גמור, סליחה, אלה גיורים של בתי הדין המיוחדים לגיור, לא מקבלים, דהיינו שאנשים שהתגיירו בטריבונאלים שהמדינה הקימה, לא יכולים להתחתן בחמש מועצות דתיות שהן בעצם זרוע אחרת של המדינה, עד היום הזה הרב שלמה עמר לא אכף את סמכותו למועצות האלה, ויש לו סמכות, למה?
30807: כי הרב שלמה עמר יכול להודיע למשל למועצות האלה, אם אתם לא מחתנים את המתגיירים בבתי הדין המיוחדים אני פוסל לכם את סמכותכם לרשום נישואין, מועצת הרבנות הגדולה היא זאת שמקנה לרבנים שם לעשות, והרב שלמה עמר לא יצא למלחמה בעניין.
30807: מה שיקרה מפסק הדין הזה, וצודק חברי המלומד שהשורה האחרונה היא לא ביטול הגיור, אם הוא קובע גיור, פסק הדין הזה נותן רוח גבית לעוד עשרות מועצות דתיות שפועלות באורינטציה חרדית לנהוג את אותו מנהג, ויש פה מסר שבית הדין הרבני הגדול מגבה את העמדה של אותן חמש מועצות דתיות שלא להכיר בגיורים.
30807: התקיים פה דיון ובזה אני מסיים, התקיים פה דיון על הרב חיים דרוקמן, חברים תקראו את פסק הדין, הסיפור של הרב חיים דורקמן הוא רק טענה אחת, הטענה השניה שבית הדין הרבני מקבל היא שכל מתגייר, שלאחר גיור לא שומר תורה ומצוות, מלכתחילה הגיור שלו פסול, אז גם בבתי דין שאינם קשורים לרב דרוקמן, אבל חמש שנים אחרי הגיור המתגייר החליט להיות יהודי חילוני או יהודי שומר מסורת כמו חברת הכנסת אסתרינה טרטמן, כשהוא יבוא להתחתן וכשילדיו יבואו להתחתן, או שהוא יבוא להתגרש.
30807: אני אומר בפשטות רבה, אם פסק הדין הזה לא ימחק מספר פסקי הדין של מדינת ישראל אז הפלפלנות המשפטית, מה כאן הרציו, הכל פשוט עורבא פרח, המסר שיוצא מפסק הדין הזה כרוח גבית אדירה לכל המערכת הרבנית במדינת ישראל, הוא יש לכם גיבוי לא להכיר בשום גיור, א' שנעשה בבתי הדין המיוחדים, וב' שאם המתגייר אחרי עשרים שנה לא שומר תורה ומצוות, על פי ההבנה של מי?
30807: של הרבנים החרדים שישבו כאן, לא של הרבנים של הציוניים הדתיים.
30807: ראשית, יהיה פה בית דין גבוה לצדק, תוצאות בית הדין הגבוה לצדק אני מוכן להמר יהיו הרבה יותר מרחיקות לכת מהסיפור הזה, בית הדין הרבני הגדול יאבד את זכותו להוסיף שמות לרשימת מעוכבי הנישואין כמו שהוא איבד את זכותו להיות בורר, כמו שהוא איבד זכותו לדון במקרים אחרים, ואז יצטרכו פה חקיקה, ואנחנו נעצור את החקיקה כמו שהיא נעצרה עד היום.
30807: העניין השני, אם הכנסת לא תקום ותאמר, כפי שאמרה חברת הכנסת מרינה סולודקין ואמרה חברת הכנסת סופה לנדבר, אם אתם לא תמחקו את החלק העיוני, הפילוסופי ולא תשאירו לו זכר, אנחנו ננפק בין בתי הדין המיוחדים לבין.
דוד רותם: אין פה פסק דין, אתה לא מבין את זה?
דוד רותם: אין פסק דין מלכתחילה.
30807: אני מסכים איתך, אנחנו ננפק כל קשר בין הרב שלמה עמר בין מועצת הרבנות הראשית ובין בתי הדין הרבניים לבין מערכת הגיור, ואם אתם אחרי זה תמשיכו לא לחתן ולא לגרש אז אנחנו נלך עוד צעד, ובצעד הבא אנחנו ניתן לאנשים האלה אופציה אחרת של ברית זוגיות ושל נישואין ובתי הדין הרבניים יישארו בחלקת האלוקים הקטנה שלהם, הקיצונית, החרדית, האנטי ציונית, זאת שמנותקת מהצרכים של מדינת ישראל, ומה הפלא?
30807: הרי הרבנים האלה ביום חמישי, מה אתם חושבים, הם יאמרו הלל?
30807: הם יאמרו תחנון על הקמת מדינת ישראל.
דוד רותם: לא, לא עד כאן.
30807: הרב שרמן יאמר הלל ביום העצמאות?
נחמיה סיטרואן: אני מייצג פה את הגוף שמחנך, מלמד את העולים, אני רוצה לומר שני דברים, ראשית אנחנו פועלים תחת משרד הקליטה שמשקיע הרבה מאוד כסף כפי שאביגדור לויתן אמר בתחום של הוראה של עולים, למידה לקראת גיור, אנחנו פעלנו מתוך הסכם ומתוך כוח החלטת ממשלה שאנחנו מלמדים ומפנים אותם לבתי דין מיוחדים לגיור של מדינת ישראל, שאלו אותנו האם זה מוכר - זה מוכר, האם זה בסדר - זה בסדר, בפעם הראשונה מאז שאנחנו פועלים, כיום השאלה היא המחר, כשמישהו רוצה להגיע לכיתה שלנו ורוצה להשקיע חודשים של למידה, מה אני אומר לו?
נחמיה סיטרואן: אני יכול להגיד לו שהתעודה הזאת מוכרת על ידי המדינה כאשר יכול להיות שבעוד כמה שנים יעלו שאלות לגבי זה, זו השאלה, אנחנו לא יודעים מה לעשות מחר בבוקר, ויש לנו עם זה בעיה גדולה מאוד כי אנחנו לא רוצים לרמות, להונות, ולא תונו את הגר, אתם יודעים שזה דבר חמור מאוד.
דוד רותם: שמעת כאן את נציגו של הרב שלמה עמר.
נחמיה סיטרואן: אני שמעתי אותו.
דוד רותם: שפסק הדין הזה בכלל לא מדבר על הגיור, מדברים על תעודות הגיור שחתום עליהם הרבה חיים דרוקמן, הוא אמר שזה מתייחס, הרכב מסוים שבו ישב הרב חיים דרוקמן ושאיננו קיים יותר, זאת אומרת שכל יתר הגיורים, זו הצהרה של הרב שלמה עמר, בוא נאמר ככה, לכן אני שאלתי אותו על כך שוב, הצהרתו של שהרב שלמה עמר היא שהגיורים שהרב חיים דרוקמן עשה שלא בהרכב הזה הם בלי שום ספק ושהתעודות של הרב חיים דרוקמן הן תקפות.
נחמיה סיטרואן: אין הרבה עולים ברחוב שמבינים את הדקויות הללו, את השינויים האלה.
סופה לנדבר: רבותיי הרשו לי לסכם את הישיבה, אני חושבת שדוד רותם, ראשית אנחנו אסירי תודה על העניין שאתה בעקביות דבוק לנושא של הגיור, אתה מבין את המשמעות וכולנו, כל מי שנמצא כאן ומי שכבר יצא לישיבת המליאה מבין את המשמעות כלפי העולים שהגיעו למדינת ישראל ולאלה שצריכים להגיע, ואנחנו בדאגה שלמה, ראשית הדאגה שלנו היא כלפי אותם אנשים שבגלל המריבות הפנימיות של הרבנים גורמות נזק לא רק לעולים אלא גם למדינת ישראל, אני חושבת שזה נזק עצום.
סופה לנדבר: הוועדה קוראת לא לבטל את הגיורים הקיימים כי זה דבר הכי חשוב נכון להיום, אנחנו מברכים על הפניה לבית הדין הגבוה לצדק, אני חושבת שהיא במקום, אם לא הייתם עושים את זה אז אנחנו הינו דואגים לעשות את זה.
הראל גולדברג: יש ערכאות קודמות לבית הדין הגובה לצדק, לא צריך להגיע ישר לבית הדין הגבוה לצדק, ישנן ערכאות נוספות שיש אפשרות לבדוק איתן במיוחד כששומעים שנשיא בית הדין הרבני הגדול אינו מצדד בפסק הדין הזה, לכן לא צריך.
סופה לנדבר: הוועדה תמשיך לעקוב אחרי הנושא של הגיור ואנחנו נקיים את הישיבה הבאה ארוכה יותר ויותר עמוקה למען אותו ציבור שלו אנחנו דואגים בישיבה הזאת ובישיבות הקודמות ובישיבות הבאות.
סופה לנדבר: אנחנו מתחילים את הישיבה, אני רוצה לומר שהמאבק הוא מחודש ספטמבר, החוק עבר ויישום החוק היה מחודש ספטמבר אבל המאבק עדיין לא הסתיים, אני מאוד מאמינה שאנחנו בימים נתקדם.
סופה לנדבר: אנחנו נשמע עכשיו באיזו דרך אנחנו, ראשית אני רוצה לברך את חבר הכנסת החדש מזור בהיינה, חבר כנסת חדש שנכנס בסיום המושב הקודם, אנחנו מברכים אותו ומאחלים לו הצלחה בתפקיד הציבורי.
סופה לנדבר: אני כבר שמעתי אותו בוועדת קליטה ועליה ואני מבינה שעסקת ואתה תמשיך להיות עסוק בנושאים שקשורים לקליטת עליה גם, אני מאמינה שאלו יהיו הדברים המרכזיים בפעילות שלך, לא רק אלו, אנחנו מברכים אותך כאן בוועדת פניות הציבור.
סופה לנדבר: רבותיי אנחנו נתחיל עם היועצת המשפטית של המועצה, אנחנו היינו איתה בקשר ואנחנו דיברנו ואת העברת לנו מסמך, אני מאמינה שהמסמך הזה יקדם אותנו, אנחנו חשבנו שבראשון במאי כבר נהייה עם יישום הדברים, אבל יחד עם זאת תציגו לנו בבקשה את הדברים.
אורית פרקש-הכהן: ראשית אני רוצה להודות למירב יוסף שיחד איתי עבדה, בעצם בדיון הקודם אנחנו התחייבנו כאן שאנחנו נעביר את אמות המידה, נסדיר את המצב ביחס לצרכני משנה של צרכנים רשומים, שבמסגרת השטח שהם מתגוררים יש להם מונים רשומים, אמרנו שאנחנו נגדיר את ההרחבה לצרכנים מהסוג הזה, כדי לתת את ההטבה באמת למי שאכן משלם על החשמל שלו בבתים האלה, כמו שהבטחנו ממש כמה שבועות לפני פסח, אם איני טועה, בעצם הוצאנו תיקון על אמות המידה בסיוע של מירב יוסף, והוצאנו את אמת המידה, את הנושא הזה לשימוע כמו שאנחנו חייבים ושאנחנו עושים לפני כל אמת מידה.
אורית פרקש-הכהן: בעצם קובע את ההסדר שיש לנו צרכנים רשומים שיש להם צרכני משנה בעלי מונים, אז הצרכנים האלה יוכלו להצטרף להסדר, אנחנו גם אמרנו שמבחינתנו אנחנו לא רואים מניעה של התחשבנות שתעשה באופן רטרואקטיבי, וחשוב להדגיש גם את זה וזה עולה בקנה אחד עם מה שכתוב בתקנות, והיום אנחנו בשלב שכבר סיימנו את השימוע, כל ההתייחסויות הגיעו אלינו ואנחנו בעצם לא רואים בעיה לעלות את זה בהזדמנות הראשונה לפי סדר היום של מילאת הרשות והחלטת הרשות וזה בעצם יקבל תוקף מחייב .
אורית פרקש-הכהן: ב- 28 במאי.
חביב קצב: ומתי אפשר להתחיל לבצע?
אורית פרקש-הכהן: אני חייבת להגיד למען הסדר הטוב, מילאת הרשות היא מועצה שמורכבת מהנציגים של המשרדים ושל נציגי ציבור, יש לה שיקול דעת עצמאית, זה כפוף בזה שגם הם יקבלו, כלומר הם צריכים להחליט, ואני מניחה שהעניין הזה יעבור, בעצם עכשיו זה כפוף להחלטת מליאת הרשות, בהנחה שמליאת הרשות תקבל את זה לפי שיקול דעתה.
חביב קצב: כמה זמן רטרואקטיבית אפשר?
יואל מיכלסון: מ- 27 ביוני 2007 מיום תחולת החוק.
אורית פרקש-הכהן: שזה בעצם היום שבו החוק נכנס.
אורית פרקש-הכהן: מירב יוסף לא היה לנו רק איזה צורך לשתף אותם בקשר לרשימות מעודכנות?
שבתאי אלבוחר: אני שמעתי ואין לי מה להוסיף, אני חושב שזה הולם את מדיניות משרד התשתיות הלאומיות, וזה עולה בקנה אחד עם הוראות החוק גם העניין הרטרואקטיביות, אני לא קראתי את אמת המידה ואני אשמח לקבל עותק.
אורית פרקש-הכהן: גם באתר האינטרנט שלנו יש.
סופה לנדבר: אולי אתם ממליצים שלמועצה שצריכה להתכנס אנחנו נשלח מכתבים אישיים מוועדת פניות הציבור?
סופה לנדבר: כדי שלא יהיה עיכוב.
אורית פרקש-הכהן: יש תמיד תיק עם כל החומר הרלוונטי, אם אתם תראו לנכון לשלוח מכתב זה יונח בתוך התיקים שלהם והם יראו את זה.
מירב יוסף: בכל מקרה החומר יועלה כשאנחנו מסקרים ושאתם קידמתם את הנושא ושזה היה בקשה של הוועדה.
דן וינשטוק: אני מכיר את אחת מחברות מועצת הרשות, אז אני אדבר איתה ושהיא תבוא עם כוונה טובה.
אורית פרקש-הכהן: המועצה מורכבת מנציג משרד התשתיות, יש נציג של שר האוצר ויש נציגי ציבור, ישנו אחד בדרך, זה הרכב מאוזן שמביא את כל האינטרסים של משק החשמל וכמובן היושב ראש של הרשות שהוא מנהל כללי של רשות החשמל והוא גם יושב ראש מילאת הרשות.
דן וינשטוק: אני בחברת החשמל, ברגע שאמות המידה יאושרו ואנחנו נקבל מידי תקופה את הדיווחים המאושרים על ידי כל הגורמים כפי שכתוב באמת המידה, אנחנו נזכה את כל בעלי ההוסטלים לפי הדיווח שהם יעבירו אלינו, הדיווח המאושר ונזכה אותם רטרואקטיבית בהתאם לדיווחים שיעבירו אלינו עם הנתונים רטרואקטיבית.
קריאה: מי יפקח שהם באמת יקבלו את כל הסכומים?
סופה לנדבר: תסמכי שאני לא אתן להם לישון.
חביב קצב: יש לי בקשה, אני לא יודע מה מקובל אצלכם, האם תוכלו להעביר אלי את אמות המידה, כי חבל שיהיה משהו שינתן למנוע מראש ונוכל לתקן את זה, ראשית תודה.
חביב קצב: אני שוב אומר, אני לא יודע מה אתם מעבירים, מה אתם מצלמים, אבל אני מאוד מבקש להעביר את כל אמות המידה שאתם מעבירים למועצה, לראות שמא חס וחלילה יש איזה פספוס, אתם שמים לב כמה זמן לוקח לתקן איזה תיקון קטן.
חביב קצב: שנית, מאז הוועדה האחרונה, דיברה איתי יושבת ראש הוועדה, חברת הכנסת סופה לנדבר, אנחנו התחלנו את העבודה, אנחנו הנחנו את עמידר ואני ליוויתי את עמידר בעבודה, בעיקר מול מירב ודורית שטיפלה בזה מטעמי בשוטף, אני מדווח שאמות המידה נמצאות אצלם, והוא צריך לעבור עליהם ולתת את חוות הדעת.
חביב קצב: בשורה האחרונה, יש לנו את הרשימות, אנחנו בדקנו את הרשימות לפי קנה המידה שמירב מסרה אותם, יש לנו את שמות המקצבים שלנו, אין לנו בעיה להוציא את כל הרשימות, אין לנו בעיה לאשר אותם באמות המידה עליהם דיברתם, אני לא מכיר את כל אמות המידה אבל לפי דברי מירב.
סופה לנדבר: אתה מדבר על העתיד, אני חשבתי שאתם כבר הכנתם הכל.
חביב קצב: אצלנו הכל מוכן.
סופה לנדבר: בראשון לחודש האנשים צריכים לקבל.
חביב קצב: בוודאי, מתי שנתבקש, אני הולך לבדוק את הנושא, אני לא יודע מה קורה רטרואקטיבית בנתונים.
סופה לנדבר: לפי החוק אתם חייבים להחזיר לאנשים כסף רטרואקטיבית.
חביב קצב: אני לא יודע מה החוק אומר, אני צריך להסתמך על הנתונים שלנו, נבדוק איזה נתונים יש לנו כי אנחנו לא שומרים נתונים היסטוריים בנושא הזה.
סופה לנדבר: להביא לך את החוק?
סופה לנדבר: תוך כמה שניות אתה מקבל.
חביב קצב: אני מדבר על א' ואת עונה על ב', אני מדבר על אם אנחנו שמרנו את הנתונים, על זה אני מדבר, אם שמרנו את הנתונים נביא את הנתונים גם לגבי ארבע שנים, אם זה ישנו, אין לי בעיה, אבל אני אומר, אני לא יודע ואני מסייג פה, אני לא יודע אם יש את הנתונים כרגע מיולי 2007, מ- 1 ליולי 2007, 27 ביולי כי אנחנו נעבוד על חודשי, אז מ- 1 ביולי 2007, אני לא יודע, אם כן אין בעיה, אנחנו מאוד רוצים.
סופה לנדבר: אבל איך אתם ערוכים לכך?
חביב קצב: אנחנו ערוכים, היו כבר תיאומים מלאים.
סופה לנדבר: אם אני היום יוצאת לתקשורת, מה אני מסבירה לאדם, איך הוא ב- 1 לחודש אחרי.
חביב קצב: ראשית אני ממליץ בפניך, זו החלטתך כמובן, אני ממליץ שתצאי לתקשורת אחרי החלטת מועצת הרשות.
סופה לנדבר: אני אודיע לאנשים שאם וכאשר זה יתקבל.
חביב קצב: אנשים לא יבינו את ההתניות, יתחילו כל מיני ריצות של אנשים ויאמרו להם אין כרגע, ותיווצר הרבה עוגמת נפש, המלצתי אליך להמתין עם זה עד שמועצת הרשות תאשר את זה, ואחרי שמועצת הרשות מאשרת את זה, לנו ייקח יום אחד להעביר למי שרוצים שנעביר את הנתונים.
יואל מיכלסון: איזה נתונים, אתם צריכים לעשות את החישוב כמה זה 50% עד 400 קילו וואט ראשונים כל חודש.
חביב קצב: אנחנו לא עושים את החישוב הזה, אנחנו מעבירים, ישנו שעון ראשי.
יואל מיכלסון: לא, לא, אתם צריכים לעשות את החישוב כמה קילו וואט הנחה מגיע, את הסך הכל אנחנו צריכים לקבל.
חביב קצב: מר יואל מיכלסון קשה לי, אנחנו לא יודעים לעשות חשבון כזה, קשה לי, אנחנו לא יודעים, אנחנו יודעים לספק, יש שעון ראשי, יש מספר העולים, יש את שמות העולים, יש את מספרי תעודות הזהות של העולים, את זה מירב יוסף ביקשה מאתנו ואת זה אנחנו נעשה, אנחנו לא יודעים לספק נתונים אחרים, אנחנו לא נקרא מונים, זה לא תפקידנו, אנחנו לא נעשה את זה.
סופה לנדבר: אני חושבת שגם חברי הכנסת, אני אישית לא רוצה לכעוס עכשיו, בישיבה הקודמת אתה לא היית כאן מסיבות שונות, נודע לנו שישנם שאנשים שהם דיירי משרד הקליטה או זכאי משרד הקליטה שמקבלים תשלום חשמל לפי שטח, מטר, ואני חושבת שזאת שערוריה.
סופה לנדבר: הודיעו לנו כך.
חביב קצב: אין דבר כזה, אני מודיע לפרוטוקול שאין דבר כזה, יש שעון משני, בואי אל תיצרי איתי ויכוח, אני אומר לך שאין דבר כזה, אם אני אומר שאין דבר כזה אז אין.
יואל מיכלסון: היינו באשדוד בישיבה שהייתה באשדוד שיש מערכת עם קריאה לכל דירה.
חביב קצב: יפה, זה שעון משני, על זה אני מדבר.
קריאה: וזה מה שהוחלט.
חביב קצב: יפה, אין לפי מטרים.
סופה לנדבר: והם זכאים להנחה, אלה שמקבלים קצבת זקנה עם השלמת הכנסה.
סופה לנדבר: יש אחוז של אנשים כ- 8,000 כן?
סופה לנדבר: כל הזכאים כבר קיבלנו את ההטבות שמגיעות להם, רק אנשים שחיים בדיור מוגן שיש בו מונה שלא מוכר על ידי חברת החשמל, הם בעצם בינתיים זכאים אבל לא קיבלו את ההטבות שהחוק מעניק להם, לכן יש לנו בעיה ואנחנו התעקשנו שלכל אדם שלא משנה איפה הוא גר, ולא משנה איפה היתה רשלנות, מגיע לקבל את ההטבות שהחוק נתן להם.
יעקב כהן: מה מספר הזכאים?
יואל מיכלסון: אצלנו מי שלא מקבלים כ- 1,300.
יעקב כהן: כן, אבל כמה זכאים?
סופה לנדבר: נכון להיום כמה?
יואל מיכלסון: כ- 180,000 זכאים בכל הארץ.
יעקב כהן: לפי מה נתנו?
יואל מיכלסון: לפי ההגדרה בחוק כפי שאמרה חברת הכנסת, מקבלי הבטחת הכנסה מהביטוח הלאומי, לפי סעיף מסוים בחוק שאני לא זוכר אותו, והם מעבירים את הרשימות, ביטוח לאומי מעביר לחברת חשמל מידי חודש רשימה מלאה ומעודכנת.
סופה לנדבר: יוצא להם 400 קילו וואט.
יואל מיכלסון: המקסימום שיכולים לקבל הנחה זה 50% מ- 400 קילו וואט כלומר 200 קילו וואט בחודש, זה המקסימום, כ- 100 שקלים מקסימום בכל חודש.
יעקב כהן: 180,000?
סופה לנדבר: זה חוק שאנחנו עבדנו עליו והצבענו עליו והפכנו אותו מיוזמת חוק לחקיקה.
מזור בהיינה: ההטבה הזאת מגיעה באופן שהלקוח לא יודע?
סופה לנדבר: הוא יודע, אני רוצה שתסבירו לחברי הכנסת שלא יודעים על החוק, חברת חשמל, איך זה מגיע לאדם, חברת חשמל קיבלו רשימות מביטוח לאומי ובעצם אישרו את הרשימות האלה, וכל לקוח שהוא גר אפילו בדירה משותפת ויש לו מונה הוא היה יכול להתקשר לחברת חשמל ולהעביר על שמו, השעון צריך להיות רשום על שמו, אבל נשארו לנו אנשים שהם לא גרים בדירה פרטית או בשכירות והם נמצאים במסגרת משרד הקליטה ובמקבצים וכאן היתה בעיה בגלל שאין להם מונה אישי ומשרד הקליטה במדינת ישראל לא מוכנים לשים בכל דירה כזאת מונה, המונה היה משותף והיתה לנו בעיה שהחוק התחיל לעבוד בחודש ספטמבר, הוא התקבל בחודש יוני 2007 ורטרואקטיבית, בספטמבר אנשים שלא היו להם בעיות והיו זכאים קיבלו את ההחזרים רטרואקטיבית, אבל היו כאלה שלא קיבלו, אנחנו דאגנו ואנחנו דואגים היום, והישיבה היום בעצם כדי שהאנשים האלה יקבלו את אותן ההטבות, ועכשיו אנחנו דנים שהם יקבלו רטרואקטיבית כמו כולם מחודש יולי.
סופה לנדבר: מירב יוסף, אני מבקשת שתסבירי לנו מה אתם במשרד הקליטה חסר לכם, כי אני לא הבנתי מה אתם תעשו.
חביב קצב: אני רוצה שוב, אני עובר במהירות על שלושה סעיפים הראשיים בחומר שאני קיבלתי, אני לא רואה שאנחנו צריכים לבדוק צריכה של כל שעון משני, זה אחד.
סופה לנדבר: כי אז אתה אמרת שבאופן אוטומטי זה 200 שקל לחודשיים, כן?
חביב קצב: אני לא רואה פה שזה רשום, וזה אחד, שנית, אני גם לא מצליח להבין, אני צריך כל הזמן להעמיד עורך דין לכל בעל מקבץ לידו ולשבת?
חביב קצב: זה גם לא נראה לי.
אורית פרקש-הכהן: לא נראה לך או שאתה לא מבין.
חביב קצב: לא נראה לי.
אורית פרקש-הכהן: זה בדיוק מה שאמרתי, יש מסמך שיוצא לשימוע ויש מסמך לוועדה, למליאה אצלנו, זה יצא לשימוע, מה שעולה למליאה זה מה שנמצא אצלי, אוקיי, מה שנמצא אצלי כולל שלושה סעיפים שלא נמצאים פה, סעיף אחד זו התחולה הרטרואקטיבית, אני הכנסתי אותו גם לכאן, שיהיה כתוב, הדבר השני שכתוב כאן זה נושא קריאת המונה על ידי בעל ההוסטל, כי כמו שאמרנו שבחברת חשמל אין רישום של סך כל המונים, ועל פי חוק הם אמורים לא לתת 200 קילו וואט גורפים בחינם, אלא הם צריכים לקרוא לפי כמה שנצרך במקום, מי שקורא את הקריאה הוא בעל ההוסטל, כי הוא גם מחשב את העלות של החשמל כדי לחייב את האיש במקום, אז ממילא יש לו את הרישומים האלה, את הרישומים האלה לפי אמת המידה הם צריכים להגיש לחברת החשמל, כדי שחברת חשמל תדע כמה אותו קשיש צרך באותו חודש.
יואל מיכלסון: לא פרטני, את הסך הכל, אנחנו לא מכירים את הלקוח הפרטי שם.
אורית פרקש-כהן: בסדר, גם אם יתנו לך אחד ועוד אחד תוכל לעשות את הסך הכל.
יואל מיכלסון: לא, אתם תעשו חישוב לכל דייר ותעבירו לנו את הסך הכל הנחה שכל ההוסטל צריך לקבל עבור הדיירים שלו.
אורית פרקש-כהן: זה העניין השני, והיה לך עוד משהו שאינך מקבל.
חביב קצב: נושא עורך הדין.
אורית פרקש-כהן: גם נושא עורך הדין, כי כאשר אתה מגיש משהו שבעבורו אתה צריך לקבל כסף, אתה צריך איזה מסמך שמישהו יהיה חתום ושהוא בעל הכשרה משפטית שמה שכתוב שם אמת.
חביב קצב: עורך דין לא ישב לבדוק את זה, עורך דין שמכבד את עצמו כשהוא חותם על משהו הוא צריך לבדוק את זה.
קריאה: הוא רק מאמת.
חביב קצב: את מה הוא מאמת?
שבתאי אלבוחר: עורך דין לא צריך לאמת את הנתונים.
חביב קצב: כתוב מאמת, עורך דין שמכבד את עצמו לא מאמת מבלי לבדוק.
קריאה: עורך דין לא מאמת, בוא אני אסביר לך מה המשמעות של תצהיר, כשחותמים על תצהיר בפני עורך דין, מי שאחראי על אמיתות של מה שכתוב בתצהיר הוא מי שחתום על התצהיר, כלומר בעל ההוסטל, לא העורך דין, העורך דין רק יושב מולו ואומר לו אני מזהיר אותך שכל מה שאמרת פה חייב להיות אמת, הוא אומר נכון והוא חותם, זו המשמעות של התצהיר, הרעיון כאן לא להתחיל לשלם כספים בגין כל מיני דיירים שחס ושלום נפטרים או לא נמצאים כבר בהוסטל וכדומה וכדומה, ואנחנו לא רוצים לתת כסף לבעלי ההוסטלים כשלא מגיע, אנחנו רוצים שמי שיהנה מזה יהיו הדיירים, בגלל שיש תחלופות בעניינים האלה, לצערנו אנשים מזדקנים ואנחנו רוצים לוודא שכל אחד מקבל כספים לא פיקטיביים אלא כסף בגין דיירים שנמצאים שם.
חביב קצב: אין לי בעיה עם ההצהרה הזו.
אורית פרקש-הכהן: אלו בעצם שלושת הדברים, צריכה להיות איזו בעיה עם העברת הנתונים לחברת חשמל?
חביב קצב: באותו רגע שזה מרוכז אין בעיה, כשהעורך העורך דין רק מאמת הצהרה שלו, אין בעיה, אלו דברים קלים, הנתונים אצלנו קיימים, הרשימות אצלנו קיימות, נעשה את כל מה שצריך ואני מציע לייעד לזה, להכין טופס אחיד שמי צריך למלא את זה, זה יהיה יותר נכון מאשר שכל אחד יתחיל לעשות, לעשות טופס מסודר זה הרבה יותר יעיל, אני שוב חוזר ומבקש בקשה לראות את אמות המידה שמא חלילה פספסנו משהו ואחר כך נחזור לקיים כאן דיון בעוד שנה.
סופה לנדבר: אני חושבת שאתה צריך לעמוד במקומי, סליחה, ואני לא מבינה עכשיו את העקשנות שלך, סליחה, ואני לא מבינה, אתה מתווכח כאילו אתה עושה טובה, אתם הייתם צריכים לעשות את הטובה הזאת, ואתה יודע שאני מכבדת אותך מאוד, אבל מתחילה לכעוס כי אנשים שגרים במשרד הקליטה, אתה יודע בדיוק עכשיו על עליות המחירים ואתה יודע מה מחיר קילוגרם לימון היום.
חביב קצב: סופה לנדבר את יודעת שאני מכבד ומעריך אותך לא פחות, אבל אני לא מבין על מה הכעס שלך, אני רוצה שהדברים יהיו מסודרים, ואני אעמוד על זה, ואני רוצה שכל הדברים יהיו מסודרים מראש כדי שאחר כך לא נשב פה עוד שנה ונתחיל לעבוד, אם לפני שנה מי שהגה את החוק היה עובד על הדברים האלה היום לא הינו יושבים, זה הכל.
סופה לנדבר: בזמן שחברת חשמל שמים מונה בכל דירה ודירה, מישהו החליט במשרד הקליטה שזה מבוטל, אני לא רוצה להיכנס לפרטים.
חביב קצב: זה לא רלוונטי, מי שהגה את חוק חשמל, היה צריך לשאול ולהתעניין יותר, אם הוא היה מתעניין היה מכניס, אנחנו מטפלים עכשיו באוכלוסיה הזאת, אני מבטיח לך שיש במדינת ישראל לפחות עוד 10,000 איש שאף אחד לא מטפל בהם, הם לא נמצאים פה, סליחה, ושהם לא עונים על החוק הזה, אז מה.
סופה לנדבר: יש גם במדינת ישראל המון אנשים שנזקקים ואינם עונים לחוק הזה.
סופה לנדבר: זה היה השלב הראשון ועכשיו שר התשתיות יכול להכניס לחוק הזה עוד נכים שהם צריכים חשמל ועוד כמה קטגוריות של אנשים, ותאמין שאנחנו דאגנו שהאנשים האלה יקבלו, ובגלל העקשנות שלנו אני רוצה ש- 8,000 האלה יקבלו מיד אחרי שיהיה אישור.
חביב קצב: אני מתחייב, שיום אחרי קבלת אישור, החוק יעבור, אצלנו יעברו כל הנתונים, יום.
סופה לנדבר: זאת אומרת שב- 1 לחודש האנשים יקבלו.
חביב קצב: יום, יום, באותו רגע, אני מתחייב, ישבו עם מירב.
סופה לנדבר: אני הבנתי, האם ב- 1 לחודש אנשים רטרואקטיבית מקבלים את התשלום?
חביב קצב: אני לא יודע, רטרואקטיבית לא היה אצלי, זו הפעם הראשונה שאני שומע על רטרואקטיבית.
סופה לנדבר: החוק התחיל לעבוד בחודש יולי.
חביב קצב: סליחה, אבל כשדיברנו לא דיברנו על רטרואקטיביות, אני שומע את נושא הרטרואקטיביות עכשיו, עובדה שהם עכשיו מוצאים אותו, אני מאוד מברך על זה, אני הולך לבדוק את זה, אני לא אענה מבלי לבדוק.
חביב קצב: אני רוצה לבדוק נתונים, הם לא ישלמו בלי נתונים ובצדק, אני צריך לבדוק אם הנתונים קיימים, אני לא אגיד משהו שאני לא יודע.
קריאה: סליחה חביב קצב, אם אני יכולה להחזיר קצת את הדיון כדי שנתקדם, הרי אתם צריכים להעביר רשימה, נכון?
קריאה: איך בדיוק אתם, כי אני לא רואה שיש כאן הגדרה וכשאומרים רשימה מעודכנת, איך בדיוק לכנות אתכם, איך אתם נקראים, אגף?
חביב קצב: אנחנו נעביר את זה באמצעות עמידר, עמידר תעביר את כל הרשימות, אנחנו נרכז באמצעות עמידר כל מה שאתם מבקשים.
סופה לנדבר: ועמיגור?
אורית פרקש-כהן: מה שאני שואלת, אמת המידה בעצם אומרת שספק השירות החיוני, שזה החברה, היא תפעל לפי רשימות מעודכנות, אני רוצה שזה יהיה מדויק, רשימות מעודכנות מידי מי?
אורית פרקש-כהן: חברה משקמת?
חביב קצב: מידי עמידר.
אורית פרקש-כהן: אני לא רוצה עמידר, מה יהיה עם הקיבוצים, מי ייתן את הרשימה המעודכנת?
קריאה: הגוף המוסמך, עזבי, מבחינתו הוא אומר, אבל במקומות אחרים.
אורית פרקש-הכהן: אתה מתכוון חברה משקמת?
אורית פרקש-הכהן: מה זה עמידר?
חביב קצב: אני אומר עמידר, בקטע הזה של כל המקבצים זה עמידר, עמידר מרכזת את הנושא הזה.
קריאה: ועמיגור?
חביב קצב: אני לא יודע.
סופה לנדבר: הם מחזירים כספים של הסוכנות, אבל מחר יקומו מעמיגור ויגידו אלה קיבלו אז גם אנחנו, אני רוצה לסגור את זה גם כלפיהם.
אורה חריש: יש להם את הרשימות מסודרות.
מזור בהיינה: אני רוצה להבין, כל העניין הולך סביב ההוסטלים?
אורה חריש: מקבצי דיור.
אורית פרקש-הכהן: זו אוכלוסיה ספציפית, שגם כשהיא גרה בהוסטלים היא משלמת על החשמל לפי מונים, מי שיושב סתם בבית אבות ומשלם דמי ניהול כלליים, והחשמל טבוע בתוך שבע מאות אלף דברים, הוא לא נכנס, כי מי שיהנה מזה זו רק חברת הניהול, זה לא יגיע לדייר.
מזור בהיינה: עוד נקודה שחשוב לי לדעת, איך הציבור שהוא נכלל ברשימה הזאת אמור לדעת?
קריאה: הם יודעים שנכון לעכשיו הם לא מקבלים את ההנחה.
חביב קצב: בחלק שלנו כל אחד יקבל מכתב הביתה.
אורית פרקש-הכהן: הם גם קיבלו מכתב מהביטוח הלאומי שהם זכאים.
אורית פרקש-הכהן: בכל מקרה הם קיבלו מכתב מהביטוח הלאומי.
חביב קצב: צריך להעביר אלינו כמה שיותר מהר טופס מעודכן.
סופה לנדבר: לא, אבל חביב קצב, אני רוצה לקבל ממך תשובה, אני רוצה לדעת מה המכניזם יעשה כדי שיוחזרו לאנשים האלה כספים מחודש יולי.
חביב קצב: אני לא יודע, אני עכשיו לא יודע, אני אבדוק את הנושא של הרטרואקטיביות, אם יש לנו את כל הנתונים, עד רבה ועד רבה, נעשה עבודת מחשב ואנחנו נבדוק מול כל בעלי המקבצים, מול עמידר.
סופה לנדבר: מה הקשר?
חביב קצב: הם צריכים לדעת, הרי הם לא ישלמו בלי, צריכים להביא להם למשל שיש מאה עולים, מאה עולים אלה צרכו כל אחד עד 200, צריך להביא להם.
סופה לנדבר: תסבירו לי איך זה יעבוד, מה אתם צריכים כדי שהאנשים יקבלו רטרואקטיבית את ההטבה?
יואל מיכלסון: חברת חשמל צריכה לקבל מכל לקוח רשום, שזה הוסטל, קיבוץ, כל גוף אחר שיש בו אנשים זכאים, סך הכל יש לי מאה זכאים לפי הרשימות של הביטוח הלאומי, סך הכל ההנחה שמגיעה להם היא X קילו וואט בחודש, וככה עבור כל חודש רטרואקטיבית עד ל- 1 ביולי, ואנחנו נחשב לפי מחיר הקילו וואט הביתי כמה כסף מגיע לכל הוסטל, ואנחנו נשלח צ'ק לכל הוסטל או נזכה אותו בחשבון החשמל בסכום שהוא העביר אלינו מאושר על ידי הצהרה של עורך דין, זה התהליך.
סופה לנדבר: את הכסף יקבל בעל ההוסטל.
חביב קצב: והוא יזכה את העולים.
קריאה: הוא יכתוב תצהיר שהוא מעביר את זה אליהם.
חביב קצב: זו אחריות שלנו, אנחנו נעשה את זה באחריות מלאה.
שלומית אבינח: איך תוודאו את זה?
שלומית אבינח: איך תוודא שהוא לא מכניס את הכסף לכיס?
קריאה: העולים יודעים כמה כסף מגיע להם, איך הם יודעים כמה מגיע להם?
סופה לנדבר: כל אחד יקבל אישית כמה כסף מגיע לו.
חביב קצב: הדרך הכי נכונה היתה שחברת חשמל היתה מזכה כל אחד, חברת חשמל לא מסוגלת לעבוד ברמה הזאת, חברת חשמל מזכה צרכן ראשי בסכום שנחסך בגין כל אותם אנשים אצלו, והוא יזכה אותם בחזרה, אין כל דרך אחרת.
שבתאי אלבוחר: אולי אפשר להכניס בתצהיר שהוא מצהיר שהוא יחזיר את הכסף?
קריאה: זה התצהיר שאתם רוצים שהוא יחתום.
חביב קצב: אין לנו שום בעיה, תכינו את הטופס, אנחנו אמרנו לכם תכינו את הטופס.
אורה חריש: זה לא כל כך פשוט, יש לו ערבויות, יש תשלומים שמגיעים לו.
סופה לנדבר: אם הם מקבלים כסף ממשרד הקליטה אז הם יעשו את הדרך.