GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רן מלמד: אם במכתב ההתרעה של מד"א היה כתוב למשל: יתכן ומגיע לך החזר מקופת החולים, חברת הביטוח וכולי, אנא תיגש מהר כדי לבדוק .
ירוחם מנדולה: בתזכורת כתוב.
סופה לנדבר: האם ניתן לקצר את תקופת התשלום?
סופה לנדבר: זאת אומרת, במקום 7 שנים שהתקופה תהיה לשנתיים לפחות.
סופה לנדבר: דבר שני, אני רוצה להבין מאיפה האזרח יודע שהעברה מבית חולים לבית חולים עולה כסף.
סופה לנדבר: כמו כן, אנטי היגיינה או חוסר ניקיון באמבולנסים, מי אחראי על הסיפור הזה ולא צריכים להיות תמימים.
סופה לנדבר: אמבולנס זה כאילו חדר בית חולים על גלגלים וסניטריה זה בראש וראשונה של המקום הזה.
סופה לנדבר: לא יכול להיות שהמפונים באמבולנס סובלים.
רמי מילר: אני רוצה להתייחס לנושא של טיפול באמבולנסים שלנו.
רמי מילר: א.
רמי מילר: מבחינת החלפת האמבולנסים, החלפה ממוצעת היא אחת ל-3 שנים.
רמי מילר: זאת אומרת שכל האמבולנסים חדישים, הם נמצאים במצב תקין הן לנסיעה והן להעברת חולים.
רמי מילר: ב.
רמי מילר: אנחנו בארגון הנהגנו מתחילת השנה תקני ISO.
רמי מילר: עד סוף השנה הזאת אנחנו משלימים את כל מערך האמבולנסים שלנו שיעבוד על פי תקני ISO.
רמי מילר: חצי מהארגון כבר עבר והחצי השני עובד על פי תקני ISO אבל עדין ללא תעודה רשמית.
רמי מילר: ישנם נהלים ברורים וחד-משמעיים שמתעסקים בנושא של חיטוי, ניקוי אמבולנסים, הגיינה אישית והדברים מטופלים ברמה היומיומית, הן ברמת פרמדיק אחראי שנמצא בתחנה ועד רמת המטה.
רמי מילר: זאת אומרת, הבקרות נעשות ברמה אזורית, נעשות בקרות פתע על ידי גורמי המטה, על ידי גורמים של אגף הרפואה וזה נעשה בצורה תדירה.
רמי מילר: הנהלים שלנו מחייבים הופעה נאותה, מחייבים גילוח, מחייבים הופעה במדים.
רמי מילר: הציוד באמבולנסים מרביתו חד פעמי.
רמי מילר: רז יכול להעיד על כך, הוא עבר במד"א בעבר.
רמי מילר: אני מדבר על כל מה שקשור בנושא מסכות חמצן, סדינים חד-פעמיים והסמיכות מוחלפות בין חולה לחולה.
רמי מילר: אנחנו מחייבים את העובדים שלנו ואת המתנדבים להחליף כפפות בין מטופל למטופל.
רמי מילר: כל מנשם שלנו שבא במגע עם חולה, אנחנו מחברים אליו מסנן ויראלי.
רמי מילר: מד"א משקיע הון עתק לנושא של טיפול באמבולנסים.
רמי מילר: הצטיידנו לאחרונה, יחד עם משרד הבריאות, במעין מיטה מיוחדת, מתקן כמו אינקובטור ענק, להעברה של חולים עם מחוללים מזהמים, שאנחנו מקווים שלא תהיה למיטה הזאת שימוש אבל זה קיים.
רמי מילר: לאחרונה הוצאנו חוזרים על טיפול באמבולנסים בעת העברה של חולים שנמצאים כנשאים של מחוללים מזהמים שעמידים לאנטיביוטיקה, כל מיני מחלות מסוג vre, קלבסיאלה שעלתה לא מזמן לכותרות.
רמי מילר: ההנחיות שלנו הן חד-משמעיות, האמבולנסים שלנו נקיים.
רמי מילר: יש לנו ציוד לניקוי וחיטוי, יש נהלים.
רמי מילר: כמובן שרישום מתבצע אחת לכל משמרת.
רמי מילר: כל אדם שמגיע למשמרת מחויב לבדוק את האמבולנס שלו, לנקות אותו ולמלא דוח על זה שהוא ביצע את זה.
רמי מילר: הדוח מתויק ומתועד ואני חושב, שמערך האמבולנסים של מד"א עומד בקנה מידה גבוה ביותר, בסטנדרטים גבוהים ביותר.
רמי מילר: אנחנו אפילו לא רוצים להשוות את זה למקומות אחרים אבל אין שום ספק שעם מערך הבקרה שלנו והטיפול שלנו באמבולנסים הסטנדרטים הם גבוהים ביותר.
סופה לנדבר: אתם רוצים שננסה לעשות חקיקה או תיקון לחוק הקיים, שההעברה תהיה בתשלום ישיר מקופת החולים ולא מהאדם כי אני חושבת שזה דבר הגיוני שיעזור גם לכם וגם לאזרח, שבעצם צריך לקבל טיפול.
סופה לנדבר: להוריד מהאזרח של מדינת ישראל את הדברים הקשים והמיותרים, כי הדרך צריכה להיות ישירה ולא עוקפת.
מירי כהן: מעלים בעיות אבל בחלקן הן לא קשורות למד"א אלא הן רוחביות.
מירי כהן: למשל, משך הזמן, כמה זמן אפשר לגבות, פקודת המסים, זה לא משהו שחל על מד"א.
מירי כהן: מצד שני, העלית סוגיה מאוד נכונה לגבי השפות.
מירי כהן: ענו כאן אנשים שאין מה לעשות.
מירי כהן: גם בחברת חשמל וגם הארנונה זה בעברית.
מירי כהן: אני מציעה לשקול ברמה מערכתית, לא רק במד"א, לגבי החשבונות שאנשים במדינת ישראל מקבלים.
מירי כהן: נכון להיום החובה היא שזה יהיה בעברית.
מירי כהן: יכול להיות שיש מקום לשקול האם יש מקום לשפות נוספות.
רן מלמד: מישהו צריך להתחיל עם זה.
רן מלמד: אז תתחילו אתם.
מירי כהן: יכול להיות שצריך לחייב את זה - - אתה מחפש מתחת למטבע.
רן מלמד: הארנונה, למשל, מוגשת בשתי שפות ואני חושב שזה לא מספיק.
רן מלמד: יש דברים נוספים וזה חלק מהמחויבות של משרדי הממשלה לקחת יוזמה בנושא הזה.
מירי כהן: צריך לבדוק את זה.
שלומית אבינח: לאנשים לא ברור שהם צריכים לשלם על זה.
מירי כהן: גם בתי חולים.
מירי כהן: צריך לראות איך אפשר להקל על האזרח כי האזרחים בכלל לא מודעים לזה.
רן מלמד: אנחנו כותבים היום את חוק מרכז ההסברה ושהתפקיד שלו יהיה להסביר לציבור ולהעביר מידע ודחיפה.
רן מלמד: עד שזה יהיה, אני חושב שכל אחד יכול בחלקת האלוהים הקטנה שלו ליזום ולהתחיל לעשות דברים.
רן מלמד: אם זה יעזור למד"א לגבות את החשבונות, אני רוצה להאמין שאם אתה נותן למי שלא מדבר עברית את דרישת התשלום בשפה שהוא מבין, זה יקל עליו להגיד שהוא הולך מיד ומשלם כי בבסיס שלו הוא רוצה לשלם עבור השירות שלו.
מירי כהן: רן, אין בעיה.
מירי כהן: אני מוכנה לבדוק ומאוד התחברתי להצעה שהעלית, לתת לחולה טופס עם הסבר ובוודאי יותר פשוט לתת טופס בכמה שפות.
נילי קרקו-אייל: את שוב חוזרת לטפסים לאזרח.
מירי כהן: אפשר לתת מידע גם ביציאה מבית החולים ושם זה יהיה בשפות וגם לגבי האם הוא צריך לשלם וכולי.
סופה לנדבר: למה כתוב במד"א 30 יום ובתקנות כתוב 90 יום?
מירי כהן: יש הסבר, עופר דן יסביר את זה ואין פה סתירה.
דן עופר: הנושא של 30 יום, זה הזמן שמטופל צריך לשלם את ההתחייבות.
דן עופר: ה-90 יום שמופיעים בתקנות זה המועד ממנו ניתן לקנוס בקנסות ובינתיים אנחנו לא מפעילים את זה.
דן עופר: אני רוצה לומר שנבדוק את האפשרויות להכניס על ההתחייבויות לפחות בשפה אחת או שתיים.
דן עופר: ההתחייבות שלנו מאוד צפופה כי רצינו לכתוב בה שמגיע לאיש...
דן עופר: אם יהיה מקום, אנחנו צריכים על אותה החייבות להוסיף עוד שפה וצריך לבדוק מה להוריד שם.
דן עופר: אם יהיה ניתן – נעשה את זה.
סופה לנדבר: תנסו לעשות את זה.
ירוחם מנדולה: בסופו של דבר, אנחנו חושבים מה האינטרס הציבורי.
ירוחם מנדולה: עופר חידד את זה יותר, האם השפה תהיה הפתרון לאזרח ואי אפשר להעמיס על אותו נייר הרבה מאוד אינפורמציה, או האם אנחנו נביא לידיעתו מה זכויותיו.
ירוחם מנדולה: אנחנו חשבנו יהיה יותר נכון שמד"א יבוא לטובת הציבור ויגיד לו מה זכויותיו - -
שלומית אבינח: אז תכתבו את זה בשפות השונות.
ירוחם מנדולה: בניגוד למה שאחרים פה חושבים שאם נעמיס על זה עוד אינפורמציה בשפה הערבית, הרוסית והאנגלית זה יהיה מאוד צפוף ואי אפשר למסור גיליון כזה גדול.
ירוחם מנדולה: אנחנו נשקול את הדברים שוב, אבל ברור שאנחנו חושבים כל הזמן לכיוון של טובת הציבור ואנחנו סבורים שהעברת האינפורמציה מה הזכויות שלך לקבל החזר היא לא פחות חשובה מאשר השפות.
סופה לנדבר: משרד הבריאות, מאיפה האזרח יודע שהעברה מבית חולים לבית חולים זה על חשבון בית החולים?
מירי כהן: זה נורא מפריע לי כי הוא לא צריך לדעת את זה כי הוא לא צריך לשלם, וזה מה שחורה לי בסיפור הזה.
מירי כהן: הויכוח צריך להיות - -
סופה לנדבר: אנחנו קיבלנו לא מעט פניות ואני אומרת את זה באחריות רבה מאוד, שאדם כשמעבירים אותו מבית חולים אחד לשני, הוא משלם.
סופה לנדבר: למה הוא צריך לשלם?
מירי כהן: אני רוצה לראות את הפניות כי אם בית חולים לכאורה, כי אני לא מכירה את הפרטים ואני לא רוצה לומר שום דבר בלי לבדוק את הפרטים, מחייב לכאורה את האזרח או החולה בהעברת חירום כי הוא צריך את זה לטיפול.
מירי כהן: אם זה בגלל שנוח לי כי אני רוצה להיות ליד המשפחה - -
שלומית אבינח: לא, ממש לא.
מירי כהן: אם זה במקרה חירום האזרח לא צריך לשלם את זה וזה לא בסדר.
מירי כהן: אנחנו רוצים לטפל בזה מול בית החולים.
שלומית אבינח: לי יש מקרה מלפני שנה וחצי, העבירו מבית החולים וולפסון, המחלקה הנוירולוגית שלא יכלו לבצע את הבדיקה, להעביר לתל-השומר.
שלומית אבינח: מדובר באבא שלי שהיה משותק ולא נתנו לנו.
שלומית אבינח: אמרו: אם אתם לא משלמים, לא מעבירים את החולה.
מירי כהן: המקרים האלה מסודרים בנהלים של משרד הבריאות והאזרח לא צריך לשלם.
שלומית אבינח: למה אי אפשר לפרסם בכל מחלקה בשפות השונות מעין מידעון כזה?
שלומית אבינח: כמו שרשום זכויות החולה.
מירי כהן: דרך אגב, יש במשרד הבריאות הרבה חוזרי מינהל רפואה, שמחייבים את בתי החולים והם צריכים לדעת את זה וזה לא פוטר אותם מהחובה.
מירי כהן: חובה של מנהל בית חולים לידע את כל מי שצריך לדעת ואנחנו רוצים לבדוק את זה ברמה המערכתית כי זה לא בסדר.
מירי כהן: הנושא של ההקלה על האזרח, ההצעה שמשרד הבריאות מציע היא שאנחנו נמצאים ברמה כזאת שלא כל הגורמים - -
שלומית אבינח: מה חדש בהצעה?
מירי כהן: כמה שיותר להקל על האזרח.
מירי כהן: שהגביה תעשה עד כמה שניתן דרך קופות החולים.
נילי קרקו-אייל: ואז בעיית השפות תיפתר?
נילי קרקו-אייל: דיברת פה חצי שעה על משהו שבהליך חקיקה אפשר לפתור אותו.
מירי כהן: יכול להיות שלא יהיה מנוס אז יהיה הליך חקיקה.
נילי קרקו-אייל: הליך חקיקה זה סיפור של שנה אלא אם כן כולם מתאגדים שמעבירים את זה במהירות.
מירי כהן: גם אם נרצה לעשות את זה בלי חקיקה, יכול להיות שאנחנו חייבים לעשות את זה בחקיקה.
מירי כהן: אנחנו בודקים את זה ואני שומרת לעצמנו את הזכות לפנות לוועדה כדי להסתייע בכם.
שלומית אבינח: אבל עד אז אפשר לעשות פרסום.
מירי כהן: דבר נוסף, אני רוצה לציין דבר שהוזכר פה, שיש דברים שהם די ברורים שהחולה צריך לשלם ואין ויכוח.
מירי כהן: החולה קיבל את התזכורת ועדין אני מטפלת בפניות שמשרד הבריאות מקבל כשהם לא מגיעים לחוק בריאות ממלכתי כאשר מדובר על החזר מקופת חולים.
מירי כהן: יש מקרים שאני אומרת, שאין בכלל ויכוח שהם צריכים לשלם ואין להם כסף לשלם.
מירי כהן: במנגנון ההנחות של מד"א, כשאני מקבלת את הפניות האלה אני מפנה למד"א ומבקשת מהם לבדוק את זה לפנים משורת הדין.
מירי כהן: כרגע, מכיוון שהנושא מוגדר בתקנות האגרות, יש בעיה במנגנון ההנחות שכרגע הוא לא מוסדר.
שלומית אבינח: לחוב מ-2006,2007 אי אפשר לעשות כלום?
מירי כהן: אנחנו יכולים לפטור אותו מריבית, הצמדה וכולי.
שלומית אבינח: את ה-600 שקל הוא צריך לשלם בכל מקרה .
מירי כהן: הוא זכאי לקבל החזר וכו'.
ירוחם מנדולה: אני רוצה להוסיף שאנחנו מקפיאים את זה - -
מירי כהן: יש מקרים בהם הלב שלי נכמר.
מירי כהן: במקרים שהיו לפני חוק האגרות, שאפשר לעשות את ההנחות, מהניסיון שלי, אני אומרת מאוד בזהירות, אני לא זוכרת מקרה אנושי שפנו למד"א... לצערנו, כשהתקינו את מנגנון האגרות, מנגנון ההנחות לא נכנס לתקנה כי משרד המשפטים שאי אפשר להכניס את זה במתכונת הזאת כי אי אפשר יהיה לקבוע מנגנון הנחות ואת הקריטריונים להנחות צריך לקבוע בתקנות, שזה דבר מאוד מסבך.
מירי כהן: תארו לכם שכל מקרה פרטי אפשר לפרוט לפרטים וזה נורא מסובך.
מירי כהן: יש מקרים שוליים שחייבים לעזור לאנשים.
מירי כהן: אנחנו מטפלים בזה.
עדינה מרקס: לפני שנתיים כתבנו תדריך לחולים לכל הנושא של מד"א.
עדינה מרקס: כתבתנו תדריך מפורט מי משלם, איך משלמים, מתי משלמים, מי חייב וכולי, אחרי שקיבלתי מעופר דן את הפירוט של כל התשלומים האלה.
עדינה מרקס: שלחנו את זה אליך, כדי שתוציאו את זה בצירוף האגודה לזכויות החולה ושום דבר לא נעשה.
עדינה מרקס: אם היה כתוב תדריך של שני דפים והיו יכולים לחלק את זה לאזרחים - -
ירוחם מנדולה: מאחר ופקודת מסי הגבייה נכנסה, חלו שינויים ומאוד רצינו לשתף פעולה עם אגודה כל כך חשובה וחיונית גם מבחינתנו, אבל היינו צריכים להמתין לפקודת מסי הגבייה וגם לנושא של ההנחות, שזה לא נכנס לשלב הראשון של פקודת מסים – גביה ולצערנו, עדין אין ממונה לגביה.
ירוחם מנדולה: יש שם דברים מאוד מפורטים לגבי ההנחות שכל אדם זכאי לקבל, גובה ההכנסה, מספר נפשות במשפחה.
ירוחם מנדולה: בסופו של דבר, אם היינו מקדימים את העגלה לסוסים לא היה יוצא מזה שום דבר.
ירוחם מנדולה: לכן, אנחנו בהחלט נעשה שיתוף פעולה עם כל ארגון שירצה וכל ארגון שיבקש מאתנו נשתף אתו פעולה, יש לנו אינטרס ציבורי משותף.
ירוחם מנדולה: אני חושב שהגביה אצלנו זה דבר שאנחנו מנסים להוריד מהאזרחים את הנטל ולנסות לצמצם ככל האפשר את הגביה באמצעות בתי משפט.
ירוחם מנדולה: לכן, אנחנו ממתינים עד הדקה ה-90 וזה אך ורק מתוך כוונה אמיתית וכנה לנסות לגבות את הכסף ללא הוצאות נוספות של בתי משפט.
ירוחם מנדולה: לגבי הגברת, חוק ההתיישנות זו קביעה מקדמית ולכן, בנושא כזה לא בהכרח קיימת התיישנות כלפי החוק.
ירוחם מנדולה: אני אומר שוב, ואני, כממונה על פניות הציבור אומר שכשאתם פונים אלינו בבקשות חריגות, ברוב המקרים אנחנו נענים למקרים האלה - -
סופה לנדבר: נכון, ואם שמת לב הדגשתי את בתחילת הישיבה.
ירוחם מנדולה: לגבי מי שאמר פה ואני מבין שקיבלתם את הרושם שיש למד"א אינטרס ציבורי אמיתי לבוא לקראת הלקוחות שלנו, לשמר את הלקוחות וזה חלק מה-ISO שאנחנו מכניסים עכשיו.
סופה לנדבר: תסבירו לי איך לעשות גביה ישירה דרך קופות החולים.
מירי כהן: משרד הבריאות מטפל בזה - -
סופה לנדבר: במה אתם מטפלים?
סופה לנדבר: מטפלים זה ללכת סחור סחור.
מירי כהן: מהלך שנעשה בשנה האחרונה ונמצא בעיצומו, אחרי שראינו שיש יותר ויותר קשיים לאנשים, ניסינו לעשות את זה לפני כמה שנים בצורה וולונטרית.
מירי כהן: קופות החולים לא אהבו את זה - -
סופה לנדבר: איפה זה עומד עכשיו?
מירי כהן: עכשיו יש טיוטה, יש הצעה שנבדקת במשרד הבריאות, היא עדין בלשכה המשפטית.
מירי כהן: אחרי שתקבלו את התגובות והתייחסויות יכול להיות שלא יהיה מנוס להעביר את זה בחקיקה וכמובן, נפנה לכל הגופים.
נילי קרקו-אייל: כדי לפתור את הבעיה, ברור לי שאתם פועלים בזווית של קופות החולים אבל ראוי שזה יכלול גופים נוספים.
רן מלמד: היא אמרה זאת.
נילי קרקו-אייל: לחברות ביטוח למשל.
סופה לנדבר: רבותי, אנחנו לא נתווכח.
סופה לנדבר: היום אני אגיש הצעת חוק על גביה ישירה דרך קופות החולים ואני חושבת - -
דן עופר: אם כבר, דרך ביטוח לאומי.
רן מלמד: מספר דברים: אני עדיין עומד על דעתי שחלק מעורכי הדין שלכם, שפועלים מול הלקוחות, מאיימים ומתנהלים בצורה לא ראויה.
רן מלמד: אם תרצו דוגמאות למכתבים, אשמח לתת לכם.
רן מלמד: אנחנו שלחנו מכתב לאלי בין בנושא הזה, לגבי אחת מעורכות הדין שעברה את הגבול.
רן מלמד: הייתי מאוד שמח שהאשמה לא תהיה של מד"א.
רן מלמד: אני חושב שיש פה התנהלות של עורכת דין שאולי הרצון שלה - -
דן עופר: אני מכיר את המקרה הזה.
דן עופר: מנכ"ל מד"א פנה לאותה עורכת דין ודרש בכל תוקף שתחזור בה ממעשיה, שלא תכתוב דברים מאיימים.
נילי קרקו-אייל: בהמשך אליך, אם התביעות לא תוגשנה על סדר דין מקוצר.
נילי קרקו-אייל: אני לא יודעת כמה אתם מודעים למשמעות של סדר דין מקוצר, המשמעות מבחינתו של הנתבע, שהוא לא זכאי להתגונן.
נילי קרקו-אייל: הוא צריך לבקש רשות מבית המשפט להתגונן וב-90% מהמקרים התביעה תתקבל מבלי שתהיה לו הזדמנות להשמיע את דברו.
נילי קרקו-אייל: רצוי מאוד שהתביעות לא תוגשנה בסדר דין מקוצר כי יש לזה השלכות קשות ביותר.
נילי קרקו-אייל: רן מלמד: הדבר הבא הוא אולי סופי מבחינתי, זה נושא הפרסום וההסברה.
נילי קרקו-אייל: אני לא חושב שצריך לחכות.
נילי קרקו-אייל: לפני שנה יזמנו במשרד השיכון וכתבנו מדריך קטן של 10 הדיברות לאנשים שמתקשים בהחזרי המשכנתא.
נילי קרקו-אייל: הלכנו לשר השיכון ושכנענו אותו שזה דבר שכל מי שיש לו משכנתא צריך לקבל.
נילי קרקו-אייל: לקח על עצמו משרד השיכון, הוציא את זה ב-400 אלף עותקים וזה עלה לו 30,40, 50 אלף שקל וכל אחד מקבל.
נילי קרקו-אייל: אני חושב שמשרד הבריאות צריך להרים את הכפפה וצריך לכתוב כזה דבר ואפשר לעשות את זה בחודשיים שלושה.
נילי קרקו-אייל: אתם תהיו אמונים על החלוקה של זה.
עדינה מרקס: כתבנו את זה.
רן מלמד: תגידו: אנחנו מרימים את הכפפה ומדפיסים את זה.
סופה לנדבר: לסיום, אני רוצה להגיד מה שהדגשתי בתחילת הישיבה, על העבודה הקשה של מד"א, שמבקרים רבים אנחנו מעריכים את העבודה שאתם עושים.
סופה לנדבר: ליקויים יש אצל כולם וצריכים לתקן אותם.
סופה לנדבר: אנחנו רוצים להגיד שהדגישו כאן והדגשתי בתחילת הישיבה שיש המון מקרים שבהם פנינו למד"א וקיבלנו ביטול חובות ואנחנו אסירי תודה על כך.
סופה לנדבר: חבל לי, שאנשים צריכים להגיע לוועדת הכנסת כדי לקבל את אותן הטבות שלפי המצב שלהם היו צריכים לקבל ישירות.
סופה לנדבר: יחד עם זאת, אני אסירת תודה לעבודה שאתם עושים כולם, העמותות והאגודה ועורכי הדין.
סופה לנדבר: אני רוצה להגיד שאנחנו רוצים לבקש ממשרד הבריאות לפרסם בכל בתי החולים ובחדרי המיון ובכל המחלקות לגבי התשלום של העברת חולים מבית חולים אחד לבית חולים אחר.
סופה לנדבר: התשלום חל על בתי החולים ולא על החולים בעצמם.
סופה לנדבר: אני מבקשת שמשרד הבריאות יפקח על ניקיון האמבולנסים.
סופה לנדבר: זה דבר שצריכים לשמור עליו.
סופה לנדבר: אני רוצה לבקש ממד"א דף הסבר בשפות השונות, ברוסית בפרט ולא בגלל שאני דוברת רוסית אלא בגלל שהמנטאליות של המדינה שממנה הגיעו דוברי הרוסית, התשלום היה על ידי המדינה ולא על ידי החולים.
סופה לנדבר: יכול להיות שבחלק מהמקרים זו הבעיה.
סופה לנדבר: סמנכ"ל עמותת ידיד המליץ על דף הסבר בשפות השונות בזמן שמקבלים טופס שחרור.
סופה לנדבר: אני חושבת שזו המלצה טובה מאוד למשרד הבריאות.
סופה לנדבר: לפני שאנחנו יוצאים לפגרה אני רוצה להגיש את החקיקה, שאני חושבת שתעזור למד"א וגם לחולים, גביה ישירה מביטוח לאומי.
סופה לנדבר: זה מה שיכולנו להוציא מהישיבה היום.
סופה לנדבר: אני רוצה להבין למה זה צריך להיות מביטוח לאומי ולא מקופות החולים?
דן עופר: מס הבריאות נגבה מהאזרחים ומועבר לביטוח הלאומי והוא מעביר את מס הבריאות לקופות החולים כחלק מתקציב הפעולה שלהם.
דן עופר: לכן, במקום לקחת את הכסף מקופות החולים אפשר לקחת את זה ישירות מביטוח לאומי.
דן עופר: לגבי תאונות עבודה, זה ודאי מביטוח לאומי.
סופה לנדבר: אני כותבת בחקיקה שהגביה תהיה ישירה מביטוח לאומי.
אלי יפה: ולחברות הביטוח בעניין תאונות דרכים.
עדינה מרקס: היום יש תעריף ליולדות שהולך לפי קילומטרז'...
סופה לנדבר: אם נבלבל מכאן ומשם לא יצא שום דבר.
סופה לנדבר: זה צריך להיות מביטוח לאומי לכולם.
ירוחם מנדולה: מצוין.
ירוחם מנדולה: צריך לצאת בקמפיין פרסומי יוצא מן הכלל.
ירוחם מנדולה: אם את מגישה הצעת חוק בשיתוף עם מד"א ומשרד הבריאות אנחנו רוצים לצאת בקמפיין גדול.
דן עופר: יכול להיות שתהיה השתתפות עצמית קטנה לגבי שימוש יתר.
סופה לנדבר: אני מודה לכולם.
סופה לנדבר: אני רוצה לברך אתכם ביום הקשיש, יום לאומי שחוגגים היום בכנסת ובכל העולם.
סופה לנדבר: אני כחברת כנסת וכיושבת-ראש הוועדה לפניות הציבור אומרת לכם שלא צריכים לחגוג יום מיוחד אלא צריך להתייחס באותה צורה בכל ימות השנה ולתת יחס הוגן לאותם אנשים שנמצאים היום בגיל הזהב.
סופה לנדבר: במסגרת הגלובליזציה העולמית אנחנו צריכים לתת אפשרות לאותם אנשים שהגיעו לגיל הזה לחיות חיים מלאים, חיים טובים, חיים ססגוניים וחיים שמביאים סיפוק.
סופה לנדבר: זאת הקדנציה הרביעית שלי בכנסת ומאוד מפריע לי שנזכרים באוכלוסייה מסוימת רק פעם אחת בשנה.
סופה לנדבר: צריך להיות הוגנים ולומר שבמשך שנה ממשלת ישראל עשתה דברים רבים וערכה תיקונים כדי לשפר את מצבם של הקשישים במדינת ישראל.
סופה לנדבר: צריך לזכור מי "ייבש" את קצבת הזקנה, מי קיצץ אותה ומי בעצם הוריד את אותם אחוזים שחסרים היום באותן קצבאות זקנה.
סופה לנדבר: כמחוקקת אני מסתכלת על דרמה שמתרחשת היום באולם ועדת הרווחה ואתם יודעים שהעברנו בקריאה ראשונה חוק עלייה של קצבת זקנה ל-20 אחוזים והיום לדעתי מפילים את החקיקה מאחר שצריך לעשות את הדברים בהידברות עם הממשלה.
סופה לנדבר: בכל-זאת, מה שנעשה במשך שנים רבות במדינת ישראל כדי להוריד את רמת החיים של הקשישים, אי-אפשר לתקן באחת ההצבעות בכנסת אלא צריך להגיע להידברות עם הממשלה ולעשות הכל כדי להעלות את רמת החיים של הקשישים.
סופה לנדבר: בחרנו לפתוח את המושב הזה ולציין את היום הזה בדיון על נושא הדיור המשותף בדיור מוגן של קשישים והבעיות שנגרמו להם עקב אותו דיור משותף, יחס הנהלת הדיור המוגן בכמה ערים שם נפגעת יכולת התקשרות הקשישים עם חברות רב-ערוציות או טלפונים של אינטרנט או יישום של חקיקה שהעברתי בקריאה שנייה ושלישית לגבי תעריפי חשמל מוזלים לקשישים במדינת ישראל.
סופה לנדבר: אני מבקשת מממלא מקום ראש עיריית חדרה להציג לנו את הדברים.
סופה לנדבר: נפגשנו אתך בחדרה וקיבלתי פניות מכמה ערים, כולל העיר חדרה, במסגרת ביקור שערכתי בחדרה, באשדוד, באשקלון, בירושלים ובעוד מקומות.
סופה לנדבר: קיבלתי פניות רבות מאנשים שגרים בדיור מוגן.
סופה לנדבר: צריך לומר שמדינת ישראל החליטה על פתרון שאני לא יודעת עד כמה הוא טוב, אבל זה פתרון עליו החליטה מדינת ישראל.
סופה לנדבר: אני לא רוצה להעביר ביקורת אבל ידוע לעתים קרובות אנשים נמצאים בדירות מאוד מאוד קטנות, שם אי אפשר להסתובב והקריטריונים לאכלוס הדירות הללו לא פשוטים.
סופה לנדבר: אחרי שהאנשים מקבלים את האפשרות לחיות בדירות האלה, קשה מאוד לחיות בבניינים האלה בכבוד.
סופה לנדבר: יחד עם זאת, מדינת ישראל משקיעה משאבים רבים כדי לתת לאנשים האלה אפשרות לחיות במקום ומדובר באנשים מבוגרים שמגיע להם להיות עצמאיים ולבחור את הדברים לפי רצונם ויכולתם.
סופה לנדבר: אני מבקשת מממלא מקום ראש עיריית חדרה להציג בפנינו את הבעיות בהן נתקלת בתוקף תפקידך ומה קורה עם פניות האנשים שפנו אליך.
רומן גישר: זה מאוד סמלי שאנחנו נפגשים דווקא היום כאשר כל מדינת ישראל מציינת את יום הקשיש.
רומן גישר: כמו שאתם יודעים, מי שגר בהוסטלים, אלה אנשים שהגיעו לגיל מבוגר.
רומן גישר: אני זוכר עת עליתי ארצה, הייתה תוכנית "בית ראשון במולדת" והתוכנית הזאת הייתה מיועדת בעיקר לאנשים צעירים שקיבלו בתים בקיבוצים ובמושבים.
רומן גישר: התוכנית הייתה תוכנית יפה.
רומן גישר: כאשר אנחנו מדברים כאן על מקבצי דיור, אני יכול לומר שכאן מדובר על בית אחרון במולדת.
רומן גישר: אני חושב שאנחנו צריכים להתייחס אל אותם אנשים – וזאת עובדה ואין מה לעשות – כאנשים שבבניין הזה ובדירה הזאת הם יסיימו את חייהם.
רומן גישר: לא מעט אנשים שמתגוררים בדירות האלה הם ניצולי שואה, אנשים שעברו את מלחמת העולם השנייה, ואני חושב שצריך לתת לאנשים האלה את המקסימום האפשרי, כבוד, הערכה וגם מה שקשור לעניין כספי ואנחנו כאן היום מדברים על העניין הכספי.
רומן גישר: לא יכול להיות שאנשים שגרים במקבצים – ואני מדבר על חדרה, אבל אני יודע שאותו הדבר קורה גם בערים אחרות – כאשר יש ארבעה מקבצים והתושבים שגרים במקבץ מסוים משלמים סכום שונה מאשר משלמים במקבץ אחר.
רומן גישר: אני מדבר על התשלום לחברת הכבלים וזאת יכולה להיות HOT או YES.
רומן גישר: כאמור, במקום מסוים משלמים 150 שקלים, במקום אחר משלמים 80 שקלים, ובמקום שלישי משלמים 130 שקלים.
רומן גישר: מדובר פה בסכום מאוד מכובד ועבור אותם אנשים שמתקיימים מהבטחת הכנסה ומקבלים פחות מ-2,000 שקלים בחודש, זה משמעותי.
רומן גישר: היזם מרוויח הון תועפות מאותו מקבץ, שם גובים סכומים כאלה שאני לא יכול להבין איך יכול להיות שבדירת חדר אחד, דירה בת 25 מטרים, מדינת ישראל משלמת 500 דולר ליזם.
רומן גישר: אם אתם שואלים אותי, ואני לא יודע אם אני יכול לומר את זה כאן, אבל לפי דעתי זה פשע.
רומן גישר: בנוסף לכך גובים סכומים מאותם מסכנים שצריכים לשלם עבור תרופות, חשמל, מים וכולי.
רומן גישר: לפחות הם פטורים מתשלום ארנונה.
רומן גישר: כאן הגיע הזמן לעשות סדר והגיע הזמן לעשות משהו כדי שאותם אנשים ישלמו תעריף אחיד, תעריף שיהיה תעריף אחד לכולם.
רומן גישר: אני חושב שלכן אנחנו יושבים כאן ומדברים והגיע הזמן להחליט על כך.
רומן גישר: הדברים אמורים עם לגבי תשלום עבור חשמל.
רומן גישר: הזמין אותי היום המנכ"ל החדש של חברת החשמל לארוחת צהרים אבל לא הלכתי כי הגעתי לכאן כי אני חושב שיותר חשוב לי להיות כאן ולראות איך אנחנו מתקדמים.
רומן גישר: אני מבין שחברת חשמל מהווה מונופול והדבר הגדול ביותר שקיים במדינת ישראל, אבל כמו שהיום כל הגורמים מסתכלים על האנשים המבוגרים, על ניצולי השואה, ונותנים להם הנחות שונות והולכות לקראתם, גם חברת החשמל, חברה מאוד מכובדת, צריכה לנהוג כך.
רומן גישר: אני מעדיף שנשמע את האנשים שיושבים כאן שהם יכולים לספר הרבה.
מדאה פלג: אני מנהלת מקבץ באשדוד.
מדאה פלג: אני מדברת על החוק שיושבת-ראש הוועדה הציעה באשר לחשמל.
מדאה פלג: למקבץ הספציפי שלנו יש בעיה כי אין לנו התקשרות ישירה עם חברת החשמל.
מדאה פלג: אנחנו נמצאים במתחם של קניון סימול באשדוד ובחברת החשמל מופיע מונה ציבורי.
מדאה פלג: זה אומר שאנחנו מנוהלים על-ידי חברת QLC וזה אומר שלדיירים אין אפשרות להתקשר עם חברת החשמל באופן ישיר כי אין להם מונים של חברת החשמל.
מדאה פלג: עקב כך נוצרה בעיה שאותה צריך לפתור כי הדיירים לא אשמים שלא עומדת בפניהם אפשרות התקשרות עם חברת החשמל.
מדאה פלג: ביקשתי וקיבלתי מחברת QLC רשימה של כל הדיירים עם מספרי מונים.
מדאה פלג: הכסף שהם משלמים בסופו של דבר מגיע לחברת החשמל כי חברת QLC רק מנהלת את החשבון לקניון סימול, אבל הכסף מגיע לחברת החשמל.
מדאה פלג: צריך איכשהו לפתור את הבעיה הזאת.
רומן גישר: אני לא בטוח שהכסף מגיע לחברת החשמל כי הדיירים שגרים בהוסטלים נותנים המחאה לחברת אחזקה.
רומן גישר: אני מדבר על חדרה.
רומן גישר: חס וחלילה אני לא רוצה לומר דבר על חברת האחזקה כי אני מאמין שהכסף עובר ישירות לחברת החשמל.
רומן גישר: לפי דעתי כאן צריך לעשות סדר כי כל אחד צריך לדעת מה כמות החשמל שהוא צורך ולשלם עבורה.
מדאה פלג: הדיירים מקבלים הודעה כמה חשמל הם צרכו.
רומן גישר: מאיפה הם מקבלים את ההודעה?
מדאה פלג: מהנהלת החשבונות שלנו.
מדאה פלג: לכל דייר יש הוראת קבע.
מדאה פלג: מנהלת החשבונות שלנו מבצעת את הפעולה.
רומן גישר: זה בדיוק מה שאני אומר, אבל זה לא צריך להיות כך.
סופה לנדבר: היא מחלקת את הסכום באופן שווה לכל דייר?
מדאה פלג: לא.
מדאה פלג: שום דבר לא מחולק.
מדאה פלג: לכל דייר יש מונה בחברת QLC ורואים את צריכת הדייר.
מדאה פלג: שום דבר לא מתחלק.
סופה לנדבר: שמענו מה קורה בחדרה ובאשדוד, ועכשיו נשמע מה קורה בירושלים.
קיריל: יש כאן שני נציגים מירושלים, מהוסטל דיפלומט ומהוסטל חן, ואני אתרגם את דבריהם.
קיריל: מדובר בבניין פרטי שמושכר לחברת עמידר והמונה שם שייך לבעל החברה שמשלם עבור צריכת החשמל ואף אחד לא יודע כמה הם משלמים ועל מה הם משלמים.
קיריל: הדבר אמור גם לגבי הוסטל חן, כאשר הדיירים משלמים שכירות הכוללת תשלום עבור החשמל.
קיריל: הבעיה הנוספת בהוסטל דיפלומט היא שהנהלת ההוסטל הכריחה את הדיירים להתחבר לחברת HOT ולא נתנה להם אפשרות בחירה.
יעקב וילקוביץ: (דברים מתורגמים מרוסית לעברית).
יעקב וילקוביץ: אנחנו גרים במקבץ דיור שהוא חדש לגמרי וקיים רק שנתיים.
יעקב וילקוביץ: אנחנו כמו עבדים במקום הזה.
יעקב וילקוביץ: משרד הקליטה ומשרד השיכון הכריחו אותנו לחתום על הסכם שמהווה ממש הסכם עבדות.
סופה לנדבר: תאמר לי בבקשה מה הבעיה.
יעקב וילקוביץ: לפי ההסכם עליו חתמנו יחד עם משרד הקליטה ומשרד השיכון, הפכנו להיות עבדים.
יעקב וילקוביץ: הבעיה המרכזית הראשונה קשורה לטלפון של בזק.
יעקב וילקוביץ: כל אחד היה מנוי בבזק אבל איבדנו את זה.
יעקב וילקוביץ: כל אחד מאתנו הפסיד 600 שקלים.
יעקב וילקוביץ: הבעלים של ההוסטל הקימו מרכזיה של 20 מספרי טלפון של בזק שאנחנו אלה שכביכול רכשנו אותם ואנחנו משלמים עבורם אבל הקווים כל הזמן תפוסים.
יעקב וילקוביץ: אם אנחנו צריכים להתקשר, הקווים כמעט כל הזמן תפוסים.
יעקב וילקוביץ: בנוסף לכל, כדי להתחבר למרכזיה הזאת, הכריחו אותנו לשלם 250 שקלים.
יעקב וילקוביץ: בקו החוץ יש לנו זכות להשתמש אך ורק בחברה אחת – 00.
יעקב וילקוביץ: אין לנו מבצעים לא של 012, לא של 014 ולא של 013 ואנחנו אנשים שיש לנו קרובי משפחה בחוץ לארץ אבל אנחנו יכולים להתקשר אך ורק באמצעות 00 שם התעריפים כמובן הרבה יותר גבוהים.
יעקב וילקוביץ: לגבי הטלוויזיה.
יעקב וילקוביץ: הכריחו אותנו להיות מנויים אך ורק בחברה אחת, חברת HOT.
יעקב וילקוביץ: התשלום מתבצע אך ורק אצל מנהלת ההוסטל אבל כאשר יש לנו תקלה כלשהי, אנחנו חייבים להתקשר בעצמנו לחברת HOT.
יעקב וילקוביץ: שילמנו הרבה יותר מאשר שילמו בהוסטלים אחרים.
יעקב וילקוביץ: אנחנו משלמים סכום של 170 שקלים לחודש.
סופה לנדבר: בכל הוסטל משלמים מחיר אחר.
סופה לנדבר: קיבלתי מכתב שאומר שבהוסטל אחד משלמים 120 שקלים, בהוסטל אחר משלמים 140 שקלים ובהוסטל שלישי משלמים 170 שקלים.
סופה לנדבר: אנשים שהיו להם מחשבים, היו חייבים להתחבר דרך HOT ולהוסיף תשלום של 200 שקלים.
סופה לנדבר: למי שילמתם את ה-200 שקלים?
יעקב וילקוביץ: לחברת HOT.
סופה לנדבר: ישירות לחברת HOT או לבעלי ההוסטל?
יעקב וילקוביץ: ישירות לחברת HOT.