GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמעון יאיר: הקרן הזאת הוקמה מנקודת השקפה סוציאלית.
שמעון יאיר: אתה קודם אמרת שהפריע לך שבלהה כהנא הסתכלה על זה סוציאלית.
שמעון יאיר: כלומר, אתה מודה בזה.
משה סטובייצקי: אני אמרתי את זה בהומור.
שמעון יאיר: אין הומור, זה דיון רציני.
שמעון יאיר: אתה אמרת שבלהה כהנא טיפוס סוציאלי ואתם לא אהבתם את זה.
משה סטובייצקי: אל תייחס לי דברים שלא אמרתי.
שמעון יאיר: אתה אמרת, כולם פה שמעוץ אתה אמרת שבלהה כהנא הסתכלה על זה סוציאלית ולא אהבתם את זה.
משה סטובייצקי: נכון, הגישה שלה הייתה סוציאלית.
שמעון יאיר: אמרת שלא אהבת את זה?
שמעון יאיר: עזוב, אנחנו לא מתווכחים, אבל זה מה שאמרת.
שמעון יאיר: אני רוצה להגיד לך שהקרן הזאת הוקמה מנקודת השקפה סוציאלית, היא הוקמה בשביל לפתור בעיות של אנשים שנפגעו מחיסון ולא יכולים ללכת לבית משפט ולתבוע במשך שנים תביעות נזיקין.
שמעון יאיר: בשביל זה הוקמה הקרן.
שמעון יאיר: אתה גם אמרת שפיצוי בסביבות 700 אלף שקלים הוא סכום הפיצוי לנכה קשה, נכון?
שמעון יאיר: וגם אמרת ש-400 אלף שקלים זה מה שהוצאתם עד היום.
שמעון יאיר: אמרת שכל מי שפנה אליכם הם נכים קשים, ואני שואל איך זה מסתדר.
שמעון יאיר: איך הוצאת 400 אלף שקל מתוך 700 אלף שמגיע לכל נכה קשה ומי שפנו הם נכים קשים?
משה סטובייצקי: אני יכול להסביר את זה.
שמעון יאיר: אני לא רוצה הסבר, אני רוצה רק לשאול שאלות ויש לי שאלות.
שמעון יאיר: אני רוצה לשאול אותך גם שאלה אחרת, אני רוצה לשאול את גברת היושבת ראש, למה הקרן הזאת מנוהלת על ידי חברת ביטוח כוחנית.
סופה לנדבר: זאת חברת ביטוח ממשלתית.
שמעון יאיר: חברת ביטוח היא חברת ביטוח.
שמעון יאיר: אם הקרן הזאת נועדה להיות בעלת פיצוי עם השקפה סוציאלית, למה מנהלת אותה חברת ביטוח?
שמעון יאיר: בטח כל הכסף שמונח אצלם, מושקע באיזו מניה.
שמעון יאיר: אם הביטוח הלאומי עושה את זה, אז בטח גם הם עושים את זה.
שמעון יאיר: למה אין פומבי לקרן הזאת?
שמעון יאיר: אני חושב שאם אנחנו רוצים להיות אופרטיביים, מעשיים בדיון הזה, צריך להחליט כמה החלטות, כאשר אחת מהן למשל שהם יוצאים בפרסום.
שמעון יאיר: צריך לחייב אותם לעשות זאת כוועדה בכנסת, לחייב אותם לפרסם שיש קרן כזאת.
שמעון יאיר: ההצעה של קובי היא הצעה מעולה.
שמעון יאיר: אתה בא לטיפת חלב, אתה מחסן את התינוק, אתה מקבל ברושור, בברושור הזה יהיה כתוב שיש קרן, כך שאם חלילה קרה כך וכך, אפשר לפנות אליה.
שמעון יאיר: צריכים לכפות עליהם את זה.
שמעון יאיר: צריך גם לכפות עליהם שקיפות של המאזנים.
שמעון יאיר: אני רוצה לראות מאזנים, אני רוצה לראות כמה כסף באמת יש בקרן הזאת.
שמעון יאיר: הם אומרים שיש להם 25 מיליון שקלים, ואם זה כך, למה שלא יראו את זה?
שמעון יאיר: מה יש להסתיר?
שמעון יאיר: יש לך 25 מיליון, תפרסם מאזנים, הרי זה א'-ב' של מדינה דמוקרטית.
שמעון יאיר: מה אתה מסתיר?
שמעון יאיר: שקיפות, בוודאי, אני באמת חושב שצריך לחשוב על אופציה אחרת לנהל את הקרן הזאת כך שזאת לא תהיה חברת ביטוח, עם כל הכבוד.
שמעון יאיר: אני לא רוצה לפגוע אישית באף אחד, אבל חברת ביטוח היא גוף כוחני והחוק הזה הוא חוק סוציאלי וצריך לחשוב על אופציה אחרת.
ניצן גילדשטיין- עוזרי: זאת קרן פנימית לביטוחי ממשלה ולא חברת ביטוח.
סופה לנדבר: בממשלת ישראל הכול שקוף.
ניצן גילדשטיין- עוזרי: זאת לא חברת ביטוח.
ניצן גילדשטיין- עוזרי: הקרן היא פועלת למטרות רווח והיא לא פועלת ממניעים פרטיים.
ניצן גילדשטיין- עוזרי: השיקולים שנשקלים הם כן שיקולים ציבוריים והם שיקולים שבאים לקראת האנשים שנפגעו.
ניצן גילדשטיין- עוזרי: אנחנו שילמנו במקרים שחברת ביטוח פרטית הייתה דוחה ולא משלמת שום דבר.
ניצן גילדשטיין- עוזרי: לגבי הנתונים, מי שפונה ומבקש נתונים, מקבל אותם.
ניצן גילדשטיין- עוזרי: אין פרסומים, אבל מי שפונה ומבקש, מקבל מידע.
ניצן גילדשטיין- עוזרי: התוכנית של גל גבאי קיבלה נתונים מאתנו.
ניצן גילדשטיין- עוזרי: אין לי בעיה, תחייבו לפרסם, נפרסם.
ניצן גילדשטיין- עוזרי: אנחנו לא מסתירים שום דבר.
סופה לנדבר: נחייב אתכם לפרסם.
ניצן גילדשטיין- עוזרי: אין שום בעיה.
ניצן גילדשטיין- עוזרי: אני לא מתנגדת לפרסום, אני לא מתנגדת להרחבה.
ניצן גילדשטיין- עוזרי: אני מסבירה מה המצב הקיים היום.
ניצן גילדשטיין- עוזרי: מי שפונה אלינו ומבקש מידע, מקבל את המידע.
ניצן גילדשטיין- עוזרי: התוכנית של גל גבאי למשל קיבלו מידע לאחר שפנו אלינו.
ניצן גילדשטיין- עוזרי: אין מגמה של הסתרת מידע.
שמעון יאיר: אני דיברתי עם גל גבאי והיו לה טענות.
ניצן גילדשטיין- עוזרי: אנחנו נותנים שירותים במסגרת החוק ועל פי החוק.
סופה לנדבר: לפני סיום, דוקטור לבנטל, יש לך הצעות, המלצות?
אלכס לבנטל: אני לא יודע אם אני צריך להתנצל על כך שהמקרים הם מאוד נדירים ואכן הם מאוד נדירים.
אלכס לבנטל: אני חושב שיש עוד דבר אחד שאולי עורכי דין לא שמים לב לזה, וסליחה שאני אומר זאת.
אלכס לבנטל: ישנן שתי ועדות שבראשם עומד שופט ממדינת ישראל, שחברים בה שני רופאים, כאשר ועדה אחת היא לנפגעי גזזת.
אלכס לבנטל: הסיבה ששופט עומד שם בראש הוועדה היא כדי שלא לעשות את הרפואה שאומרת אני רוצה הוכחה, אלא אם השופט חושב שזה 50.1 לזה לעומת 49.9 מה שאצלנו זה לא בדיוק מקובל.
אלכס לבנטל: השופט כאן קובע.
אלכס לבנטל: אם את תלכי למשל נגד החברה שמייצרת את החיסון נגד השפעת, את יודעת כמה זמן ייקח המשפט?
אלכס לבנטל: אתם בטח יודעים.
אלכס לבנטל: 10, 12, 14 שנים.
אלכס לבנטל: כאן אנחנו רוצים בכוונה שלא דרך חתחתים.
אלכס לבנטל: אם חברינו חושבים שצריך לעשות חיסונים שלא ניתנים רק בטיפת חלב, הכנסת צריכה להתייחס לזה.
אלכס לבנטל: ילד בגיל 14 לא מחסנים נגד שפעת, אלא אם כן לילדים יש מחלות כרוניות ויש הסובלים מבעיות חיסוניות וכולי וחושבים שהשפעת יכולה להרוג אותם.
אלכס לבנטל: אם רוצים לשים את זה, אז כמו שאמר משה, צריך לשים את זה בפנים, צריך לתת לזה איזה מנגנון מתאים.
סופה לנדבר: אני מבינה שהם בסך הכול צינור דרכו מעבירים את הכספים.
סופה לנדבר: לא יכול להיות שבמדינת ישראל אנשים נפגעים ואף אחד לא יודע למה ואיך ואת מי לתבוע.
סופה לנדבר: ואני אגיד לכם, אם גברת קמה בבוקר והלכה לקנות את החיסון או עשתה אותו בקופת חולים, אני חושבת שהיא לא עשתה את זה בגלל שהיא רצתה לעשות את זה, אלא בגלל שאמר לה הרופא לעשות.
סופה לנדבר: לא פעם אחת ראינו אחרי כמה מקרי מוות, כמה שאני מעריכה וכמה שאני ראיתי והבנתי מתחקירים שראיתי גם אתמול, והם קרו בגלל שאותם אנשים קיבלו את החיסון.
אלכס לבנטל: לדעתי את צריכה להיזהר בדברייך.
אלכס לבנטל: ברגע שאת אומרת את זה, יש לזה משמעות אחרת.
סופה לנדבר: אני אגיד לך איזה משמעות יש לזה.
סופה לנדבר: אני חושבת שכולם ראו, לא רק חברת הכנסת לנדבר, את התחקיר אתמול בטלוויזיה.
סופה לנדבר: אני מניחה שחוץ ממני, עוד כמה מאות אלפי אנשים ראו את התחקיר הזה.
סופה לנדבר: יכול להיות שלא הבנתי?
אלכס לבנטל: את הבנת בסדר.
אלכס לבנטל: אני לא רוצה לומר לך מה הייתה רמתו של התחקיר, כי זה סיפור אחר.
סופה לנדבר: זה לא משנה, זאת עובדה שהילד קם בבוקר, קיבל חיסון ואחרי ארבעה ימים היה משותק עד החלק העליון.
אלכס לבנטל: אנחנו באים להדביר את המחלות האלה.
שמעון יאיר: משרד הבריאות לא תמיד נותן את מה שצריך.
שמעון יאיר: אם לא היינו שוכבים על הכבישים במשך 77 ימים, לא היינו משנים דברים, אבל ברוך השם אנחנו מצליחים לשנות דברים.
שמעון יאיר: פה אתה רוצה לנהל דיאלוג בצורה מסוימת.
שמעון יאיר: הבן שלה פך לנכה ואיפה היא תלחם?
שמעון יאיר: איפה היא תשים את הראש שלה?
שמעון יאיר: איפה האישה הזאת יכולה מול הממסד הזה?
שמעון יאיר: מי רואה אותה בכלל?
שמעון יאיר: תנסה לצלצל למשרד הבריאות, בוא נעשה עכשיו ניסוי, תביא טלפון ונראה אם מישהו יענה לך.
סופה לנדבר: אנחנו כולנו לא תמימים וכולנו מבינים שמשהו קורה במדינת ישראל.
סופה לנדבר: אני חושבת שכל דבר במדינת ישראל צריך להיות גלוי ולכן הוועדה ממליצה לפרסם את דבר הקרן.
סופה לנדבר: תפרסמו אותה עד להרחבת החקיקה הזאת ועד שייעשו תיקונים, ואני מעריכה שיהיו לנו בקרוב תיקונים לחוק הקיים.
סופה לנדבר: אני מבקשת לפרסם את הקרן בכל תחנות טיפת חלב ואם טיפת חלב ייסגרו, אני מבקשת לפרסם זאת בקופות חולים.
סופה לנדבר: אני רוצה שהפרסומת תהיה בכל מקום אפשרי כדי שאנשים במדינת ישראל, אזרחי מדינת ישראל ואימהות שצריכים לתת את החיסונים לילדים שלהן, ידעו על הקרן הזאת.
סופה לנדבר: בנוסף אני מציעה ללכת לתיקון חקיקה.
סופה לנדבר: אני מציעה להכניס לתיקון האומר שהחוק חל על חיסון נגד שפעת.
סופה לנדבר: אני אקח בחשבון את מה שאתה אמרת, שכל האחריות רפואית במדינת ישראל צריכה להיות כנראה בחקיקה.
סופה לנדבר: אדם הולך לניתוח ויוצא מזה נכה, אדם מקבל חיסון ויוצא מזה צמח וזה קורה בגלל רשלנות.
סופה לנדבר: גם ברפואה צריכים להיות אחראיים.
סופה לנדבר: רבותיי, תודה רבה שבאתם, אנחנו נתקדם עם החקיקה הזאת ואני מבקשת מממשלת ישראל ומהקרן לפרסם את הדברים.
סופה לנדבר: כפי שהועלו בישיבה.
סופה לנדבר: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה לפניות הציבור.
סופה לנדבר: הוועדה ודנה היום דנה בעניין צמצום פעילות של בית הקהילות לעולים בירושלים ובקשר לכך הגישו לנו מסמך.
סופה לנדבר: אני אישית הייתי שם שלא פעם וכך גם חברי כנסת נוספים שנוכחים כאן.
סופה לנדבר: כאמור, לא פעם אחת אנחנו היינו בבית הזה ואנחנו חושבים שהבית הזה עד כה היה מרכז לפעילות של העיר ירושלים ובגלל הדאגה לבית ותפקודו, החלטנו לעשות ישיבה.
סופה לנדבר: ונמצאים כאן חברי הכנסת מיכאל נולדמן, שהוא יושב-ראש ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, דוד רותם, מרינה סולודקין ואני וכן חברים נוספים שפנו אלינו ממשרד הקליטה ומוסדות אחרים.
סופה לנדבר: אני מבקשת שנעשה סבב היכרות, ושכל אחד יציג את עצמו.
סופה לנדבר: לאחר מכן נשמע את הפונים אלינו שיספרו לנו מה הבעיה.
סופה לנדבר: אני מבקשת לשמוע מי פנה אלינו ומהות הפנייה.
רומן גורוביץ: בראשית דבריי אני רוצה להודות לחברי הכנסת, ליושבת-ראש הוועדה, על שהקדישו לנו זמן ומצאו לנכון לטפל בבעיה שהיא מאוד משמעותית ומאוד כואבת לאנשים שמתגוררים בירושלים.
רומן גורוביץ: אני מלא בתסכול, באכזבה ובכאב מהדברים שקורים בעיר שאני מתגורר בה כבר 17 שנה, אבל אני אנסה לשים את האמוציות בצד ולדבר רק עובדות.
רומן גורוביץ: אם אנחנו מדברים עובדות, במשך שנה וחצי האחרונים המצב עם קליטת העלייה בירושלים הפך לבלתי נסבל.
רומן גורוביץ: חילקתי את רשימת הפרויקטים שנסגרו מאז מנהל רשות הקליטה החדש נכנס לתפקיד.
רומן גורוביץ: נסגרים פרויקטים שהם לא דורשים סבסוד אלא שההפך, כאלה שהיו מביאים כסף לקופת העירייה, נסגרים פרויקטים לאנשים זקנים, נסגרים פרויקטים לצעירים ואנשים נזרקים לרחוב.
רומן גורוביץ: הפעילות של בית קהילות העולים - שהוא פרויקט ייחודי במינו בירושלים במשך כמעט שנתיים וחצי האחרונות – כמעט ולא מתקיימת אלא היא מנוטרלת וכנראה היא מנוטרלת בכוונה.
רומן גורוביץ: המצב הוא קשה ומרגישים את זה כל קהילות העולים בירושלים אבל קהילת העולים דוברי הרוסית, כקהילה הכי גדולה בעיר, מרגישה את זה לצערי הכי חזק.
רומן גורוביץ: זה קשור גם לבעיות שיש לבית הספר מופת, ללהקות של ילדים דוברי רוסית ואין ספור דוגמאות שאם תרצו, אספר בפירוט על הכול.
רומן גורוביץ: זה לא פלא שזה קורה כי לפני יותר משנתיים כשבעיריית ירושלים היה דיון בהשתתפות הנהלת העירייה על רשות הקליטה ודיברו על אופציה לסגור את רשות הקליטה העירונית, מר גלינקביץ, שאז היה בתפקיד אחר, תמך בסגירה של רשות הקליטה העירונית כי הוא לא ראה בזה שום צורך חיוני.
רומן גורוביץ: עם עמדה כזאת, נשלח אדם על ידי הנהלת העירייה להיות מנהל רשות הקליטה שהוא רצה לסגור.
רומן גורוביץ: זה מעיד על מה שהוא עושה בתפקיד הזה כי הוא מנסה בפועל לסגור את הרשות וזה מעיד על הדבר הכי חמור, על הפוליטיקה של הנהלת עיריית ירושלים, וזאת פוליטיקה שהיא כנגד אוכלוסייה חילונית, ורוסית במיוחד, שיש להרבה אנשים ואתם תשמעו את זה.
רומן גורוביץ: ההרגשה היא שפשוט דוחפים אותנו מחוץ לעיר ירושלים.
רומן גורוביץ: נכון לעכשיו אפשר לומר שבא מנהל חדש והוא סוגר משהו כי הוא רואה דברים בצורה אחרת, אבל אם אותו אדם סוגר משהו, הוא צריך לפתוח משהו חלופי.
רומן גורוביץ: במשך כשנתיים מר גלינקביץ סגר הרבה מאוד פרויקטים אבל הוא לא פתח אף פרויקט אחר.
רומן גורוביץ: זאת אומר, זאת פוליטיקה.
רומן גורוביץ: כנראה שמר גלינקביץ, כפקיד בעירייה, קיבל הנחיות מראש העיר וממנכ"ל העירייה והוא מבצע את הפוליטיקה הזו וכך פוגע בכלל אוכלוסיות העולים בעיר.
רומן גורוביץ: אנחנו מבקשים מחברי הכנסת, מהוועדה, לטפל בפוליטיקה העירונית הפוגעת בכלל אוכלוסיית עולים ובמיוחד בקהילה הכי גדולה בעיר, בקהילת עולים דוברי רוסית.
רומן גורוביץ: אנחנו דורשים שבראש רשות הקליטה יעמוד אדם מקצוען שיודע, שהוא רוצה לטפל בבעיות העולים ואילו אדם שהורס פרויקטים יפוטר ויימצא לא מתאים לתפקיד.
רומן גורוביץ: אני רוצה לשים דגש על נקודה אחת.
רומן גורוביץ: ידובר היום הרבה על תקציבים, אבל אני רוצה להגיד שקליטת העלייה בכל המדינה הזאת היא נבנתה לא רק על תקציבים, אלא על יחס, שזה הרבה יותר מהתקציבים.
רומן גורוביץ: היחס לקליטת העלייה בירושלים עכשיו יוצר תסכול וכאב וזעם אצל מאות ואלפי אנשים שמתגוררים בעיר, ואם תרצו, אשמח לפרט הרבה דברים.
סופה לנדבר: תודה רבה, מי עוד רוצה להוסיף?
ליאוניד צ'יביאן: אני נמצא בארץ 25 שנים אבל זאת פעם ראשונה שנתקלתי בהתנגדות לעלייה מרוסיה בירושלים מצד עירייה.
ליאוניד צ'יביאן: דיברתי עם פיני גלינקביץ פעמיים.
ליאוניד צ'יביאן: ליאוניד אומר שהוא ביקש ממר גלינקביץ שתהיה איזושהי ועדה ציבורית עם חמישה אנשים שיעזרו לו.
ליאוניד צ'יביאן: הוא דיבר הרבה על הבעיות שקיימות בעיר ובבית הקהילות בכלל.
ליאוניד צ'יביאן: הוא דיבר עם הרוב המוחלט של הפעילים ויושביש-ראש התאחדויות העולים בירושלים.
ליאוניד צ'יביאן: ההתנהלות של פיני גלינק
ליאוניד צ'יביאן: ביץ מהווה למעשה השפלה ואפליה לגבי ציבור העולים.
ליאוניד צ'יביאן: בהתנהגותו הוא פוגע בכבוד העולים, במיוחד של העולים שהגיעו בתחילת העלייה הגדולה.
ליאוניד צ'יביאן: אם עכשיו קיים גטו רוסי בירושלים, אנשים כמו פיני גלינקביץ יוצרים או בונים אותו.
ליאוניד צ'יביאן: הוא לא מתאים לתפקיד ולא ראוי שימשיך להיות מנהל רשות הקליטה העירונית.
ליאוניד צ'יביאן: תודה.
סופה לנדבר: אנחנו עוד לא נקטנו בעמדה, אבל אנחנו מתכוונים לעשות זאת.
מרינה סולודקין: אני לא מכירה את פיני גלינקביץ, אבל גם אני קיבלתי מכתבים מאנשים בשטח שבעקבותיהם גם שלחתי פניות לראש העיר ולגורמים האחרים.
מרינה סולודקין: אני מאוד לא אוהבת מה שקורה בעיר ירושלים ואני חושבת שאנחנו צריכים לחשוב שכאשר יש בית הקהילות, זה לא רק עבור הקהילה הרוסית.
מרינה סולודקין: אני רואה את הנציגים של הקהילות האחרות.
מרינה סולודקין: המצב בירושלים הוא לא טוב ונראה לי שלא רוצים לפתור את הבעיות האלה למרות שאנחנו יודעים שזה לא עניין של כסף בגלל שהכסף מגיע ממשרד הקליטה.
סופה לנדבר: משרד האוצר הודיע שיש תקציב.
30700: זה גם עניין של כסף.
מרינה סולודקין: אם זה כך, אולי טוב יותר לדבר עם בעלי הבית.
מרינה סולודקין: אני ממליצה לקיים ישיבה עם ראש העיר בעיריית ירושלים.
מרינה סולודקין: ננהג במקרה הזה כי שנהגנו באשדוד, לשם נסענו לפגישה עם מנכ"ל הביטוח הלאומי והצוות המקומי ודנו בבעיות העולים החדשים הפונים לביטוח הלאומי באשדוד.
מרינה סולודקין: אני ממליצה לשתי הוועדות, ועדת העלייה והקליטה בראשות חבר הכנסת מיכאל נודלמן והוועדה לפניות הציבור בראשות חברת הכנסת וחברתי סופה לנדבר, לקיים ישיבה כזאת.
מרינה סולודקין: אנחנו לא יכולים לעשות משפט שדה לאף אחד.
סופה לנדבר: אנחנו מתכוונים לשמוע את כל הגורמים.
סופה לנדבר: אני חושבת שאנחנו חייבים לשמוע את מנהל אגף קליטת העלייה בעיר ירושלים.
סופה לנדבר: העיר היום קולטת עולים רבים והיא במקום הראשון לפי מספר העולים שהגיעו השנה לכל המדינה.
מרינה סולודקין: אני מדגישה ואומרת שהאנשים שרוצים לסגור את בית הקהילות, נתמכים על ידי ראשי העיר אבל אנחנו כחברי כנסת לא שופטים.
סופה לנדבר: לא, אנחנו שופטים את הפעילות.
מרינה סולודקין: ואני ממליצה על ישיבה משותפת של שתי הוועדות שציינתי קודם, כפי שעשינו באשדוד.
מרינה סולודקין: צריך לקיים ישיבת עבודה יחד עם המועצה של העיר ירושלים ולומר את כל מה שאנחנו צריכים לומר ולחשוב על כל ההשלכות הפוליטיות שיהיו, ויהיו.
מרינה סולודקין: אולי יהיה לנו מועמד לראשות העיר, מישהו אחר, ובהחלט יכול להיות אדם אחד מאיתנו כדי שלכל הקהילות תהיה זכות.
מרינה סולודקין: אנחנו חברי כנסת נדבר אחרי שאנחנו נשמע אתכם.
שירה לידיה- בלוצקי: אני רוצה רק להמשיך את דבריה של חברת הכנסת מרינה סולודקין.
שירה לידיה- בלוצקי: אני בעצם גם טוענת ואומרת בכל מקום שזה עניין של מדיניות.
שירה לידיה- בלוצקי: זה לא עניין של אופי של פלוני ואלמוני, זה לא העניין הזה, אלא זה עניין של מדיניות.
שירה לידיה- בלוצקי: והמדיניות הזאת נובעת מכך שהיו מספר ישיבות בסוף נובמבר, כאשר ניר ברקת ואני הגשנו בקשה להצעה לסדר היום, ולפי דברי ראש העיר, היה צורך לדון בנושא.
שירה לידיה- בלוצקי: ישבו מספר אנשים וכאילו ניסו להיכנס לתוך העניין.
שירה לידיה- בלוצקי: היו מספר ישיבות אצל סגן ראש העיר יגאל עמדי שמנסה גם הוא להיכנס לנושא ולשפר את המצב.
שירה לידיה- בלוצקי: ישבתי עם אורה ועם מנהל מחוז ירושלים- באר שבע מראשות הקליטה כדי למצוא דרך ולפתור את הבעיה.
שירה לידיה- בלוצקי: התשובה היחידה שקיבלתי הייתה שהיושב ראש של ראשות הקליטה הוא איש מקצועי ואמרו לי ללכת לדרכי.
שירה לידיה- בלוצקי: מאחר שכך, לכן באמת צריך להעביר את זה לרמה גבוהה יותר.
30700: צריך להבין שהבעיה היא לא מהיום אלא זה בעיה שנמשכת כבר סדר גודל של חצי שנה עד שנה.
סופה לנדבר: יותר משנה,.
סופה לנדבר: את המכתב הראשון כתבתי עת הייתי במשרד הקליטה.
30700: הנושא הובא לתשומת בסדר גודל של שנה.
30700: אני חייב לומר שהייתי מגדיר את זה כמקלקלים את מה שעבד טוב כי קודם כל הדברים אכן עבדו טוב.
30700: בעבר כל הפעילות בבית הקהילות עבדה כמו שצריך וכשוועד הפעולה בא בתלונות, הוא בא לפנטז על משהו עתידי כי הוא רוצה שמה שעבד, ימשיך לעבוד כמו שצריך.
30700: ההתדרדרות שקיימת במערכת, לדעתי, היא קודם כל במבחן התוצאה.
30700: יש פה קבוצה גדולה של אנשים שאומרים שהם הלקוחות והם התושבים והם מאוד לא מרוצה ממבחן התוצאה.
30700: כשמנסים לנתח מה קרה, מסתבר שזה שילוב של מדיניות שכנראה לא קיימת, תקצוב עירוני שלא עלה, כאשר בלשון המעטה, הוא גם קטן.
30700: אם אנחנו בוחנים את המגזר, לטובת העולים הרוסים, הרי יש יותר ויותר עולים בעיר ירושלים, אבל התקציב העירוני לתחום כולו לא גדל אלא למען האמת הייתי אומר שהוא קטן.
30700: נכון, היה איזה שהוא דוח ביקורת שקצת למדתי אותו ברמת המבקרת, וקשה לי לטעון - כמי שמשתדל לשמור על אתיקה ואיכות שלטון שנכון, הדברים לא תקינים וצריך לסדר אותם, אבל בין זה לבין זעזועים ולפגוע במבחן התוצאה, המרחק הוא גדול מאוד.
30700: בשורה התחתונה, אנחנו היום סובלים ממצב שאין כתובת, אין מענה.
30700: הסיבה שוועד הפעולה ביקש לבוא לכאן וכי הוא רוצה לצאת למאבק, מכיוון שמיצינו את התהליכים ברמת העירייה כמו סדרה של מכתבים, סדרה של פגישות, הצעה לסדר ברמת מועצת העיר, התקיימנו פגישות גם עם התושבים, אבל לצערי הגענו למבוי סתום.
30700: אני באמת חושב שההצעה שהייתי ממליץ לכם לגבש, היא חד משמעית לאחוז את השור בקרניו.
30700: זה לא עניין של מפלגה כזו או אחרת, אלא זה עניין של ציבור רחב שדורש מענה.
30700: אני הייתי מציע שבאמת כל המפלגות בכנסת - אני לא יודע מי עוד, אבל מי שירצה להצטרף למאבק המבורך הזה במטרה להחזיר חזרה את מה שעבד ואפילו להרחיב את מה שעבד כמו שצריך - ייכנסו לנושא הזה.
30700: יש רשימה גדולה מאוד של נושאים ואסור לנו לעבור לסדר היום עד שלא תהיה תוצאה בשטח והתושבים ידעו מה הדרישה שלהם.
30700: התקציב העירוני היה מיליון ומשהו שקלים ואני חושב שמן הראוי להבטיח מיליון וחצי שקלים לנושא בית הקהילות ואחרי זה נוכל להתחיל להתייחס באמת לצרכים של המגזר הרוסי, כמו לספריה הרוסית ולמופת.
30700: צריך לתת פתרונות אמיתיים לבעיות שכרגע לא נותנים להם פתרונות בשטח.
סופה לנדבר: אני רוצה לשמוע את נציגי משרד הקליטה שיאמרו לנו אם יש כסף או אין כסף.
סופה לנדבר: השאלה גם האם כל העניין הוא כספי.
30700: התקצוב הוא עירוני, לעירייה יש תקציב שהוא מדולדל.
מרק נשפיץ: קודם כל לפני שאנחנו נכנסים לכל מיני פרטים, אני רוצה לתת כמה נתונים.
מרק נשפיץ: אנחנו מכירים עלייה מ-1989, אז היו בירושלים בסך הכול 65 אלף עולים כאשר מחציתם עולים מרוסיה.
מרק נשפיץ: מאתיופיה המספר הוא בסביבות 3000, ממצרפת 7500, מארצות הברית 10 אלף ומארגנטינה 1500.
מרק נשפיץ: משרד הקליטה נתן לעיריית ירושלים לשנת 2006 סכום שהוא בסביבות מיליון שקלים.
מרק נשפיץ: במשרד הקליטה יש הנחיות לרשויות ושם כתוב שבכסף הזה צריך להיכנס לפעול בחינוך, ברווחה וכולי.
מרק נשפיץ: אנחנו עשינו מהפכה ונתנו לוועדת היגוי עירוני.
מרק נשפיץ: לבית הקהילות אנחנו נתנו בתוכנית אחת 46 אלף שקל ולמתנדבים שבבית הקהילות נתנו 7000 שקל.
מרק נשפיץ: ואני לא יודע אם הם השתמשו בזה בכסף שאנחנו נתנו.
מרק נשפיץ: בשנת 2007 אני אהיה חבר ועדת ההיגוי.
מרק נשפיץ: ועדת ההיגוי רק ממליצה על התוכניות אותן היא רוצה ואילו ההחלטה הסופית היא בידי משרד הקליטה.
מרק נשפיץ: אני רוצה לבדוק מה הבעיה בבית הקהילות ואיך הם משתמשים בתקציב שקיבלו ממשרד הקליטה.
רימה אקסלר: אני היחידה שהיא יקירת ירושלים מתוך העלייה שלנו.
רימה אקסלר: במשך 16 שנים אני פועלת ובמשך הזמן הזה פתחנו במסגרת העמותה שמונה פרויקטים סוציאליים.
רימה אקסלר: במשך תשע שנים לא ביקשנו כסף מאף גורם ממשלתי.
רימה אקסלר: ההצלחות הגדולות של העמותה הם היו אפשריים אך ורק בגלל תמיכה של חברי הכנסת והאנשים בעיריית ירושלים, אלה שקודם תמכו בפעילות שלנו.
רימה אקסלר: אני זוכרת שפתחנו בית חם לעולים ולפתיחה הזמנו את מנהל רשות הקליטה הקודם לפי ההמלצה של מנהלת בית הקהילות והוא ביקר שם.
רימה אקסלר: הוא דאג לפרסם ידיעה לפרויקט, הוא דאג להזמין לפרויקט את שר הקליטה ושר הקליטה הזמין תורם שמימן את הפרויקט.
רימה אקסלר: אני זוכרת זמנים שבגזברות העירייה השקיעו הרבה מזמנם כדי לעזור לנסח את הפרויקט בצורה הכי יעילה כדי שהיא תוכל לקבל כסף.
רימה אקסלר: נמצאת פה חברה נוספת שלי שהיא תרמה רבות להצלחה של העמותה.
רימה אקסלר: לא ברור מה קורה עכשיו אבל קורה בדיוק ההפך, כאשר הארגונים של המתנדבים העולים הפסיקו להיות שותפים של הגופים העירוניים בפעילות וזה מוזר מאוד, זה לא מובן וזה גם גורם הרבה נזק.
רימה אקסלר: למה כשהגיעו מאות עולים למועצת העיר, את מחציתם לא הכניסו פנימה?
רימה אקסלר: יותר מזה, פגישה שהבטיח ראש העיר לא התקיימה ואני שואלת למה זה מגיע לנו.
רימה אקסלר: למה כשבא מנהל רשות הקליטה החדש, הוא לא מתייעץ עם העולים אלא הוא מנסה לעשות כדבריו, לפי השקפתו ובלי להתייעץ ולשאול את האנשים מה הצרכים שלהם?
רימה אקסלר: למה חל האיסור האבסורדי הזה על השתתפות בפעילות של בית קהילות העולים של אנשים שהגיעו לפני יותר מעשר שנים?
רימה אקסלר: זה מקום ייחודי במינו ואם אדם מגיע בגיל מבוגר, זה לא משנה אם הוא נמצא בארץ עשרים שנים או 15 שנים, אלא הוא נשאר עולה חדש וחייבים להתחשב בזה.
רימה אקסלר: זה בית שאני נמצאת בו מזה 17 שנה אבל העמותה שלי תרמה ועזרה להקים שלוש עמותות אחרות.
רימה אקסלר: עכשיו מפריעים לי לעשות את זה ואני שואלת למה זה קורה.
רימה אקסלר: בית הקהילות עזר לעמותה להקים פרויקט חדש לתעסוקה נוער עולים במצוקה, ועכשיו אנחנו מעסיקים הרבה עולים.
אברהם שרנופלסקי: לדעתי כל הקשיים הנוכחיים בבית הקהילות וכל הקשיים ביחסים המקצועיים בין מר פיני גלינקביץ ובין לריסה ינובסקי מנהלת בית הקהילות, היה אפשר למנוע אם בזמנו, בתחילת התפקיד של מר פיני גלינקביץ ברשות הקליטה, אם הוא היה רוצה לעשות שני דברים כאשר הדבר הראשון הוא דיון עם ראשי הארגונים.
סופה לנדבר: אתה רוצה להגיד שלא הזמינו אתכם, לא שאלו ולא אמרו מה מתכוונים לעשות?
אברהם שרנופלסקי: נכון.
אברהם שרנופלסקי: הדבר השני שהוא היה צריך לעשות, והוא לא עשה, לפתח תקנון בו היה אפשר להגדיר כל סוגי הפעילות וכל סוגי הפרויקטים הראויים לבית הקהילות ואת רשימת המשתתפים בבית הקהילות וכולי.
אברהם שרנופלסקי: לא הייתי רוצה לתת חוות דעת לפעילות של רשות הקליטה כולה, אבל אני לא מבין למה בכלל היה צריך לסגור למשל קורסים למחשבים, קורסים שלא דרשו מימון מטעם רשות הקליטה.
אברהם שרנופלסקי: יותר מזה, בית הטכנולוגיות תרם לבית הקהילות מכשירים, זאת אומרת בית הקהילות לא דרש כסף לקניית מכשירים.
אברהם שרנופלסקי: או למשל, למה היה צריך לדרוש מהתאחדויות שנמצאות בבית הקהילות לאחד את התאחדויות יוצאי המדינות השונות?
אברהם שרנופלסקי: אסור לעשות את זה באופן רשמי משום שלכל קהילה יש תקנות ויש חשבון בבנק וכולי.
אברהם שרנופלסקי: אם אלה שגיאות, אפשר לתקן אותן אבל אם זו פוליטיקה, צריך לדבר עם ראשי העירייה.
סופה לנדבר: ואתם מבקשים מה?
אברהם שרנופלסקי: לקיים פגישה עם ראש העיר ולדבר אתו.
סופה לנדבר: כדי לקיים פגישה עם ראש העיר צריכים להגיע לכנסת?
סופה לנדבר: זאת שיטה חדשה שאני עוד לא שמעתי שמתרחשת בעיר כלשהי.
נוריאל חסיד: אני מארגון יוצאי אירן בירושלים וחבר בהנהלה הארצית, ההנהלה הארצית מכל רחבי הארץ.
נוריאל חסיד: אני אומר לכם שאין מקום כזה בשום מקום בארץ ואני אומר צריך לשמור על זה ב- 17 זוגות עיניים, כי פשוט חבל אם המקום יחדל מלהתקיים.
נוריאל חסיד: חבל מאוד שאולי חתול שחור שעבר פה אבל אני לא רוצה לחפש ולהאשים מישהו בכך.
נוריאל חסיד: אני חושב למשל שלהיקלט בארץ, אחד מהדברים החשובים הוא ללמוד את ארץ ישראל, לטייל בארץ ישראל ובארגון אכן התקיימו טיולים רבים.
נוריאל חסיד: אני לא יודע למה זה נסגר, העולים היו מטיילים, זה היה עולה מעט כסף לעולים והיה גם נשאר קצת כסף בקופה.
נוריאל חסיד: היו האשמות שכאילו היו איזה שהם דברים לא תקינים אבל אני אומר לכם שזה לא כך.
נוריאל חסיד: אני בבית הזה מהערב הראשון שפתחו אותו ואני מטפל לא רק בארגון יוצאי אירן.
סופה לנדבר: אני זוכרת את הפעילות שלך ואני זוכרת עד כמה שאתה עזרת לעולים ולא משנה באיזה שפה הם דיברו.
נוריאל חסיד: בדיוק, תודה לך.
נוריאל חסיד: לכן פה צריך לבדוק ולראות למה זה קורה.
נוריאל חסיד: אני תמיד מקנא בקהילה הרוסית.
נוריאל חסיד: תמיד הייתי אומר שמי ייתן והייתה לנו, לפרסים, אישה כמו לריסה, שהיא כל כך דינאמיות, עם כל כך הרבה כוחות נפשיים, כל כך הרבה כוח לרוץ מהבוקר עד הערב.
נוריאל חסיד: פשוט חבל לי עליה וחבל על החתול השחור שנמצא פה, ושוב אני אומר, אינני יודע מי אשם ואני באמת לא רוצה לחפש אשמים.
נוריאל חסיד: אני רוצה שנמצא דרך להחזיר את הבית הזה, לחדש את הפעילויות, לחדש את הטיולים, לחדש את הקורסים.
נוריאל חסיד: ודיברו על קורסים של מחשבים, אבל היה לנו גם קורס מטפלות בו השתתפו עולות חדשות מאירן והיה לנו גם קורס בניהול עסקים.
סופה לנדבר: אני יודעת שהפעילות הייתה רחבה והייתה פעילות רבה בבית הזה.
נוריאל חסיד: לכן, בואו נצא מפה עם החלטה שאנחנו יושבים יחד לראות איך אנחנו חוזרים, וכמו שאומרים אנשי ש"ס, מחזירים עטרה ליושנה.
פיני גלינקביץ: שלום לכולם, שמי פיני גלינקביץ ואני מנהל רשות הקליטה קצת יותר משנה וחצי בעיריית ירושלים.
פיני גלינקביץ: אני לא חדש בעיריית ירושלים, אלא אני עשרים שנה בעיריית ירושלים, בתפקידים שונים, תפקידים מקצועיים, החל מניהול המחלקה לעבודה קהילתית, המכללה לפיתוח מנהיגות קהילתית ועד לסגן מנהל אגף עד שהגעתי לתפקיד הנוכחי.
פיני גלינקביץ: יש לי תואר גם בעבודה סוציאלית וגם בחינוך.
פיני גלינקביץ: אני מגיע לתפקיד לא מאיזה הצלחה זו או אחרת, אלא לאחר רקורד לא קטן בעיריית ירושלים כאשר אז נבחרתי לתפקיד.
פיני גלינקביץ: במשך החצי שנה האחרונה אני עד למהלך מכוון מיועד כאשר שמו שם של בנאדם, שמו אותי עם איקס גדול והתחילה מערכה שלמה מסביב הנושא הזה.
פיני גלינקביץ: לא מתמקדים בתהליך, לא מתמקדים בתוצאות, לא מתמקדים בשורה התחתונה אלא בשמות של אנשים.
פיני גלינקביץ: אני הייתי מאוד מבקש, כמו שביקשתי בעבר, לא פעם ולא פעמיים, מחלק מהאנשים שגם נמצאים כאן וגם לא נמצאים כאן, בואו ננסה לעבוד מקצועית, נראה מה הטענות, מה השאלות, מה הסוגיות, ונראה איך עובדים ביחד לקדם את המהלך המשותף כדי לתרום ולעזור לקליטת העולים בירושלים.
פיני גלינקביץ: אגב, חלק מהאנשים שנמצאים כאן מביאים נתונים, אבל לפחות בואו נביא את הנתונים המדויקים ולא סתם נאמר דברים שאי אפשר לעמוד מאחוריהם כי כבר אני שמעתי חלק מהדברים כאן וחבל.
פיני גלינקביץ: בשורה התחתונה.
פיני גלינקביץ: ירושלים - ואת מחזיקה אכן את העיתון עם הכתבה - לצערי לא עשינו מספיק פרסום, אבל ירושלים היא אכן העיר שקולטת עלייה לפחות במקום הראשון בשנתיים האחרונות.