GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים אירם: הבעיות האלה היו ולצערי הן עדיין קיימות.
חיים אירם: יש כאן מספר נקודות שצריך להעלות ואלה נקודות שקשורות למערכת בכללה.
חיים אירם: אין היום שום פיקוח על בתי-הדין המיוחדים לגיור ועל העובדים שלהם ואין שום ערכאת ערעור.
חיים אירם: קודם כל, שליטה בסיסית של מערך הגיור הייתה על-ידי יצירת ערכאת ערעור זמינה.
חיים אירם: אני ניסיתי בשני מקרים להגיש ערעור לבית-הדין הרבני הגדול, לקח לי שנה וחצי לערער ולי עוד איכשהו יש דלת פתוחה כי מדברים אתו שם.
חיים אירם: המקרה של מריה.
חיים אירם: היא הייתה בבית-הדין פעם ראשונה בחנוכה, לפני חמישה חודשים, ואני מבקש להביא אותה לבית-הדין אבל אף אחד לא מביא אותה.
חיים אירם: אולגה לא סיפרה לכם שהיא עזבה את העבודה שלה והלכה להיות מתכנתת מחשבים כי פקיד אמר לה שהיא לא תוכל להתגייר אם היא קופצת לגובה.
חיים אירם: הסיפורים האלה מגיעים אליי כי זה תפקידי היום.
חיים אירם: מתחת ליד שלי עברו 6,000 מתגיירים מאז התחלתי, כך שאני קצת מכיר.
סופה לנדבר: מי נתן להם את הזכות הזאת?
חיים אירם: לא נתנו להם זכות אבל הם לקחו את הזכות הזאת ואין אף אחד שמונע מהם את הזכות הזאת.
חיים אירם: כיום דיינים ומערכת הנהלת בתי-הדין לגיור לא מקיימים את מדיניות ראש מערך הגיור.
חיים אירם: אני לא רוצה לצטט מה שאומרים בשיחות סגורות על ראש מערך הגיור, ואני לא רוצה לצטט מה שאומרים בשיחות סגורות על הרב עמר, למרות שאפילו לא התביישו ואמרו זאת בפניו.
חיים אירם: לא צריך לחוקק חקיקה.
חיים אירם: בהחלטת ממשלה לגבי פשרת נאמן ובהחלטת הממשלה להקים את מערך הגיור כתוב במפורש שימונו דיינים חדשים.
חיים אירם: זה כתוב במפורש, אבל אחד לא מונה אלא כל הזמן נגרעים דיינים מהמערכת הזאת.
חיים אירם: דיינים שלא מתיישרים עם המערכת, נגרעים מן המערכת במחיקת עט אחת.
חיים אירם: אף אחד לא מקיים כאן דיון למה המכון ללימודי היהדות הקפיא את הבאת המתגיירים לבית-הדין.
חיים אירם: כבר חודשיים זה קורה ואף אחד לא מדבר על זה וזה לא מטריד אף אחד.
חיים אירם: אני מתכוון אף אחד מבין מקבלי ההחלטות בהנהלת בתי-הדין.
אביגדור לויתן: לפרוטוקול.
אביגדור לויתן: אנחנו התנגדנו לזה ומתנגדים.
חיים אירם: אתה צודק.
חיים אירם: לא התכוונתי אליך.
חיים אירם: האם נערכו דיונים עם הדיינים לפני שהתחילה ההקפאה הזאת?
חיים אירם: האם יצא פרוטוקול מסודר?
חיים אירם: האם יש החלטת דיינים?
חיים אירם: אנחנו מגישים עשרות ומאות תלונות אבל אני לא יודע אם אי פעם מתגייר קיבל תשובה על תלונתו האומרת שתלונתו נבדקת.
חיים אירם: שום דבר, מדברים אל הקיר.
חיים אירם: העניין הוא שהפונים לא מדברים אל הקיר אלא מדברים אליי.
חיים אירם: מה לעשות שלא כל אחד הוא אלוף הארץ בקפיצה במוט ולא כל אחד יכול לפנות לוועדת הכנסת?
חיים אירם: יש הרבה שנושרים.
חיים אירם: לא מזמן התפרסם דוח פרי ובו נערך סקר לפיו 75 אחוזים מהאנשים אמרו שהם לא מוכנים לסיים את תהליכי הגיור כי הם פוחדים מבית-הדין.
חיים אירם: לא כי הם פוחדים מהלימודים, לא כי הם מפחדים מהדת, לא כי הם פוחדים מהיהדות אלא הם פוחדים מבית-הדין לגיור.
חיים אירם: כצעד ראשון – ואני חושב שזה מה שמערך הגיור מוביל אבל לצערי לא נותנים לו את הכלים לכך – יש לפרק את יחידת הפיקוח על הגיור, או כמו שהיא נקראת היום בסלנג, הנהלת בתי-הדין.
חיים אירם: כבר השם שלה הוא בעייתי.
חיים אירם: יחידת הפיקוח על הגיור שראשי התיבות הוא יח"פ ומי שהיה פעם במשטרה יודע מה זה.
אביגדור לויתן: מה צריך להיות במקום?
חיים אירם: במקום זה צריך לעשות תוכנית אחרת אותה לא אפרט כאן כי לא ניתן לי הזמן לזה.
חיים אירם: כאמור, צריך לפרק את היחידה שקיימת היום כי שם יושבים אנשים שהם בכלל לא מקצועיים בנושא הגיור.
חיים אירם: עובדים שם משגיחי כשרות שהם לא כשירים לגיור.
חיים אירם: יש למנות דיינים שישנו את מדיניות הגיור.
חיים אירם: כשאני אומר ישנו, צריך לדעת – וכאן אני לחלוטין מסכים עם כבוד הרב קליין – שמדובר בכך שיעבדו לשם שינוי על פי הנחיות הראשון לציון.
חיים אירם: אגב, גם בתקנות הגיור של הראשון לציון כתוב למנות דיינים חדשים, אבל זה לא קורה.
חיים אירם: כאן אני מסכים לחלוטין עם הרב קליין.
חיים אירם: צריך למנות אנשים שכאשר ראש מערך הגיור או הרב הראשי לישראל אומרים להם כך גיירו, זה מה שהם יעשו.
חיים אירם: היום זה לא קיים.
חיים אירם: לא נכנסתי לפירוט הלכתי לגבי האנשים האלה למרות שאני כן יכול לומר משהו, אבל אני אומר שכאן זו הוועדה לפניות הציבור והאנשים האלה נרמסים תחת מכבש הבירוקרטיה.
חיים אירם: לא יתכן שאדם אפילו לא יקבל מכתב האומר לו שפנייתו התקבלה.
מימון אליהו: אני חייב לייצג את העובדות.
מימון אליהו: לא היה מעולם – ואני עדיין מחפש את השוטרת שפרופסור איש-שלום עשה לה הסבה מקצועית – מצב שמישהו שהייתה שוטרת ואמרו לה שתפסיק להיות שוטרת.
מימון אליהו: מעולם לא היה מקרה של גברת שהייתה אחות ואמרו לה שתפסיק להיות אחות.
מימון אליהו: אלה אגדות.
מימון אליהו: לא הייתה מעולם חיילת שאמרו לה שבגלל שהיא חיילת היא לא תתגייר.
מימון אליהו: אלה סיפורים שאנחנו מכירים כבר חמש שנים.
מימון אליהו: עד היום אנחנו מחפשים את השם מאחורי הסיפור, אבל לא מצאנו.
מימון אליהו: לגבי נתונים, אני עומד רק מאחורי הנתונים שאני מספק.
מימון אליהו: לגבי ערכאת ערעור.
מימון אליהו: מה לעשות שהרב הראשי כתב כללי דיון והוא קבע שבית-הדין הגדול הוא הערכאה לערעור ושם ניתן לערער על ההחלטות.
מימון אליהו: בניגוד לדבריו של חיים אירם, אין מצב בו מישהו הגיש בקשה או הגיש תלונה אליי ולא קיבל תשובה עליה.
חיים אירם: לא היה אחד כזה?
מימון אליהו: עד היום, מאז שאני במערכת, לא נגרע ולו דיין אחד, למעט דיין אחד שיצא לפנסיה.
מימון אליהו: נכנסתי עם 25 דיינים וזה המספר שקיים כרגע.
מימון אליהו: לגבי המכון, זו אכן שערורייה שהמכון ללימודי יהדות שובת ואנחנו אכן פנינו – וזה איכפת לנו – גם לסוכנות היהודית וגם למשרד הקליטה, כי לא יכול להיות שגוף ממשלתי יקבל החלטות בצורה כזו ויפגע במתגיירים, אבל אנחנו יוצרים קשר באופן ישיר ואנחנו מזמינים את האנשים והם מגיעים.
מימון אליהו: פניתי למר אביגדור לויתן והוא פנה לסוכנות היהודית.
פרי נתיב: אני לא מכירה פנייה כזאת.
קריאה: מעולם לא נאמר למורה להתעמלות שהיא לא יכולה להיות מורה להתעמלות כי היא מופיעה במכנסיים ולכן היא צריכה לשנות מקצוע כדי להתגייר?
מימון אליהו: אני לא מכיר את הסיפור הזה.
פרי נתיב: אני מתחברת לדבריו של הרב קליין, גם לדבריו של הרב אירם וגם לדבריו של פרופסור איש-שלום.
פרי נתיב: הרב אירם הוא ותיק העוסקים בגיור.
פרי נתיב: אני אולי צעירת העוסקים בגיור, אבל בשנתיים שאני בסוכנות היהודית אני רואה את זה כאחד הדברים שמכאיבים לי כאזרחית מדינת ישראל, כמי שלקחה חלק באחד הגופים שלקח על עצמו לעסוק בעלייה ובקליטה ולחבר את העולים אלינו.
פרי נתיב: רק לאחרונה התפרסם סקר שחלק ניכר מהעולים – ואני מתביישת לומר את המספר – לא מרגישים את עצמם מחוברים לחברה הישראלית.
פרי נתיב: אני כבר לא מדברת על המחסום שהגיור מהווה לעלייה, אני כבר לא מדברת על אלה שנמצאים כאן, אבל מספיק שאנשים אלה מדברים עם קרובי המשפחה שלהם בחבר העמים או במקומות אחרים ואנחנו יכולים להבין איזה חשק זה עושה להם לבוא לארץ.
פרי נתיב: איזו מדינה קולטת עלייה אנחנו?
פרי נתיב: הסיפורים האלה הם סיפורים קורעי לב, אבל ממה שאת רואה כאן, חברת הכנסת לנדבר, מדובר באיזושהי בעיה מערכתית שהם משלמים את המחיר עליה.
פרי נתיב: אנחנו מכירים משפחות שלא יכולים להביא לקבר ישראל את הבן שלהם בבית עלמין יהודי בגלל שלא השלימו גיור.
פרי נתיב: אנחנו מכירים סיפורים קורעי לב.
פרי נתיב: אני מדברת כאן כבן-אדם ואני פשוט נקרעת מהדברים האלה.
פרי נתיב: אני בעובי הקורה ואני מכירה את עמדתו של הרב עמר מפגישות חוזרות ונשנות של זאב ביילסקי אתו, של פרופסור נאמן אתו, של הרב דרוקמן והרב קליין אתו.
פרי נתיב: אני רואה איפה הבעיה, אבל קטונתי מלתת פתרונות כאן.
פרי נתיב: אני נסמכת על מה שאומרים גדולים וטובים ממני במערכת הזאת.
פרי נתיב: שוב, אני קטנה מאוד בהלכה אבל אני מבינה שאפילו לא צריך דיינים כדי לגייר אלא מספיק שהם יהיו רבנים ולא צריך בתי דין.
פרי נתיב: אני לא באה לתת כאן פתרונות, אבל אני שואלת מתי נתעורר, מתי נבין ש-275 אלף זכאי עלייה יושבים בתוכנו וחלק ניכר מהם אפילו לא מתחיל תהליך גיור כי הוא שומע מהחברים איזה ייסורים ואיזה עינויים הם עוברים.
פרי נתיב: זאת החברה הישראלית הפלורליסטית, הפותחת, שאחד ממרכיבי החוסן הלאומי שלה הוא להביא את העלייה למדינת ישראל.
פרי נתיב: אני מתביישת בזה.
סופה לנדבר: רבותיי, אני לא רוצה לחזור על הדברים שנאמרו כאן.
סופה לנדבר: אני מחזקת את יושב-ראש סיעת ישראל ביתנו, סגן ראש-הממשלה והשר אביגדור ליברמן ואני מחזקת את ידי האנשים שהגיעו לוועדה.
סופה לנדבר: אני רק רוצה לומר לכם שחלילה וחס אם תיפול שערה מראש האנשים שהגיעו לוועדה.
סופה לנדבר: אני לא מאיימת, אבל אני בדרך כלל מקיימת.
סופה לנדבר: היינו די עדינים ולא הזמנו לכאן את התקשורת.
סופה לנדבר: יחד עם זאת לא נשב בשקט.
סופה לנדבר: אותם אנשים שהיום רוצים לעבור את הגיור או נמצאים בתהליך הגיור, אנחנו ניתן להם יד ונחזק אותם.
סופה לנדבר: אנחנו נהיה מפלגה שמייצגת אותם כאן בכנסת, נהיה עמוד השדרה לאותם אנשים שצריכים לעבור או רוצים לעבור את הגיור.
סופה לנדבר: אני מבקשת ממך לשלוח לנו תוך כמה ימים לגבי אותם מקרים.
סופה לנדבר: אני רוצה לפנות אל הוועדה הבין-משרדית ודרכך אל לשכת ראש-הממשלה.
סופה לנדבר: אנחנו לא רוצים להגיע לחקיקה, למרות שאני לא יכולה לעצור את חברי הכנסת, אבל יכול להיות שכולנו נתמוך בה ונקדם אותה במהירות.
סופה לנדבר: אני חושבת שצדקת עת אמרת שצריכה להיות שיטה של גיור ואת השיטה הזו צריך לכתוב.
סופה לנדבר: אני מבקשת לאמץ את נושא הפיקוח שהועלה כאן ולאמץ את הנושא של ערעור זמין ומהיר.
סופה לנדבר: לכל אדם מגיעה תשובה, ואם יש ליקויים, יש לעקור אותם מהשורש.
סופה לנדבר: אני מבקשת לקבוע מהר מאוד את השינוי במערך הדיינים ולמנות את הדיינים החדשים, כאלה שיהיו אנושיים ובני-אדם.
סופה לנדבר: אנחנו קודם כל בני אדם.
סופה לנדבר: אנחנו פני מדינת ישראל וחבל לי שעל הפנים האלה יש קמטים מכוערים.
סופה לנדבר: לא יכול להיות שהעם היהודי ייראה כפי שהוא נראה.
סופה לנדבר: הרב מימון, אני מבקשת לומר לנו במהירות למה הפונים לא עברו את הגיור.
סופה לנדבר: אנחנו נפנה אליך ואת העתק הפנייה שלך נשלח למי שאנחנו חושבים שצריך לשלוח.
סופה לנדבר: אני מבקשת לתקן את הליקויים ולעשות זאת מהר.
סופה לנדבר: אנחנו ניתן לאנשים האלה לעבור את הגיור, ואם זה לא יהיה אצלכם, זה יהיה במקום אחר.
סופה לנדבר: הטלפון של הוועדה לפניות הציבור פתוח, כן נפתח את הטלפון של הפדרציה הישראלית לרוסים דוברי רוסים שאני יושבת-הראש שלה, ונפתח את הטלפון של סיעת ישראל ביתנו.
סופה לנדבר: אנחנו נפרסם את הטלפונים ותאמינו לי שאנחנו נהווה פיקוח על אותם אנשים שלא מאפשרים לפונים להיות חלק מהעם שלנו.
סופה לנדבר: אני רואה את האנשים כחלק מאתנו.
סופה לנדבר: לא יכול להיות שאנשים כאלה ישרתו בצה"ל, יילחמו את מלחמות ישראל, ורק לאחר שייהרגו במלחמה, הם ירגישו שהם יהודים.
פרי נתיב: תוסיפי את מספר הטלפון של הסוכנות שגם אליה אפשר לפנות.
סופה לנדבר: היום נפרסם את כל מספרי הטלפונים.
סופה לנדבר: סיעת ישראל ביתנו תעשה הכול כדי שגיור במדינת ישראל יהיה גיור אנושי, נקי ומהיר וזאת כדי לתת לאנשים האלה להיות חלק מהעם.
סופה לנדבר: אנחנו דנים בפניות ציבור של אזרחים נפגעי מלחמת לבנון השנייה (נפגעי הרכבת) וזו ישיבת המשך לישיבה שהתקיימה ב-7 במאי 2007.
סופה לנדבר: היום אנחנו רוצים לשים נקודה לנושא בו אנו דנים, נושא כאוב ומעצבן, לא רק את הנפגעים אלא גם אותי באופן אישי.
סופה לנדבר: אני רוצה לומר לסמנכ"ל רכבת ישראל שיש לך צוות מצוין.
סופה לנדבר: כאשר עובדי הרכבת נפגעו במלחמת לבנון השנייה, ארקדי ליווה אותנו עת ביקרנו את המשפחות ואת הפצועים בבתי-החולים והרגשתי שעובדי הרכבת מהווים משפחה אחת, דבר שגרם לי להרגשה טובה.
סופה לנדבר: הייתי רוצה שכך יהיה להבא.
סופה לנדבר: כך לגבי המוסד לביטוח לאומי.
סופה לנדבר: כולנו חייבים להיות לא רק רגישים אלא בני אדם אחד לשני.
יצחק סרי: אני מסכים לדבריך.
יצחק סרי: גם אנחנו רוצים לראות כך את הדברים וכך אנחנו פועלים, כמשפחה אחת.
יצחק סרי: אנחנו מנסים לתת לעובדים את התחושה הזאת ולפעול למענם.
יצחק סרי: מרבית הפצועים חזרו איכשהו למעגל העבודה, מי יותר ומי פחות, עם כל הקשיים הקיימים, אבל בסך הכול אנחנו רוצים לראות אותם חוזרים אלינו למעגל העבודה ואנחנו עושים הכול על מנת להחזירם אלינו לעבודה.
יצחק סרי: זה נעשה בשיתוף הטיפול הסוציאלי.
כרמל סטינגר: בישיבה הקודמת אמרתי שיש מקום לפתור את הדברים ללא מעורבות חיצונית כי הדברים לא כל כך מסובכים אלא שהם הסתבכו מכל מיני סיבות והישיבה היום נועדה לפתור את הדברים גם ברמה הפרטנית וגם לתת הסבר, אם יש צורך, ברמה הכוללת.
כרמל סטינגר: יש מגמה להגיע לפתרון כל אחד ואחד מהעובדים, מבחינת הבחירה שהוא רוצה לבחור בה.
כרמל סטינגר: אני חייבת לציין דבר נוסף.
כרמל סטינגר: אנחנו יוצאים מתוך הנחה שניתן כאן אינפורמציה שנוגעת לכל אחד ואחד מהעובדים, זה יכול להיות לגבי סכומים ופרטים נוספים.
כרמל סטינגר: לא החתמנו את העובדים על ויתור סודיות לפיו הם מאשרים לנו לתת את האינפורמציה הזאת, אבל אנחנו כאן יוצאים מנקודת הנחה שהאישור הזה אכן ניתן לנו.
סופה לנדבר: אני חושבת שכל אחד יכול לומר לפרוטוקול אם הוא מסכים לכך או לא.
ניקה שמחוביץ: ברגע שאנחנו ממלאים טופס של נפגע בעבודה וחותמים שבחרנו במסלול מסוים, יש טופס של ויתור על סודיות.
אסנת כהן: לא.
אסנת כהן: אנחנו עכשיו מוסרים מידע אישי על כל אחד ואחד מכם ואומרים מה הוא קיבל.
אסנת כהן: אתם צריכים לתת לנו הסכמה שאני אמסור את המידע.
אסנת כהן: מכיוון שאני לא רוצה לעבור על חוק צנעת הפרט, אני צריכה את הסכמתכם לכך.
סופה לנדבר: יש מי מכם שמתנגד שימסרו את האינפורמציה?
אסנת כהן: צר לי שהגענו למצב הזה ולמקום הזה.
אסנת כהן: לא זו הייתה הכוונה ולא זו הייתה המטרה.
אסנת כהן: אני יכולה לומר לכם שבמוסד לביטוח לאומי עושים עבודת קודש ועובדים יום ולילה כדי לתת את מקסימום השירות ובטח לנפגעי פעולות איבה.
אסנת כהן: אני אומרת לכם שזה אפילו כרוך בלילות ללא שינה, וזה בסדר כי זה תפקידנו ועבור זה אנחנו מקבלים שכר.
אסנת כהן: אני אתן לכם אסבר מה המשמעות של פגיעה בעבודה שהיא גם פגיעת איבה, ויש לזה משמעות מאוד גדולה.
אסנת כהן: פגיעה שהיא גם פגיעת איבה וגם פגיעת עבודה, היא פגיעה שלכאורה היא עקב אירוע אחד, שבגלל אירוע אחד שקרה במקום העבודה הוא יכול להיות מוגדר או פגיעת איבה או פגיעת עבודה.
אסנת כהן: אם זו הייתה פגיעה בעבודה כאשר לא מדובר באירוע איבה, לא הייתה בכלל בעיה, אבל מכיוון שמדובר בפיגוע שהוא גם פיגוע איבה וגם בעבודה, יש לנו כאן לכאורה שתי זכאויות שצריך לבחור אחת מהן כי החוק אומר שצריך לבחור אחת מהן.
אסנת כהן: כדי לבחור אחת מהן צריך לעבור מסלול כלשהו ולא סתם המחוקק – לא אני חוקקתי את החוק – כתב את סעיף 16 לחוק.
אסנת כהן: היה רציונאל מאחורי ההחלטה הזאת והיא נועדה כדי לתת טיפול מקסימאלי לנפגעי פעולות איבה.
אסנת כהן: מדינת ישראל לוקחת אחריות ביטחונית על האזרחים שלה ועל כל מי שבא בשעריה, ולכן אם יש אירוע איבה, אנחנו מתערבים ראשונים.
אסנת כהן: המוסד לביטוח לאומי תוך 24 שעות נכנס לתמונה, ואני חושבת שכולכם זוכרים את הביקור בבתי החולים או אצל המשפחות השכולות.
אסנת כהן: בלי שביקשתם, אם היה צורך בתשלומים כאלה ואחרים מהשיקום, הם בוצעו.
אסנת כהן: אם זו הייתה רק פגיעה בעבודה, מדינת ישראל לא לוקחת אחריות ברמה האישית הזאת והיא לא מגיעה לבתי החולים, היא לא מספקת שמרטף לילדים אם יש צורך, היא לא משלמת כסף לנסיעות אם יש צורך, היא לא מממנת בתי מלון אם יש צורך.
אסנת כהן: היא עושה זאת רק כאשר מדובר בנפגעי פעולות איבה, אז מדינת ישראל מוכנה לממן ואנחנו הוא הגוף המבצע את זה עבור המדינה.
אסנת כהן: זה הרציונאל ממנו נולד סעיף 16 לחוק.
אסנת כהן: מעבר לזה.
אסנת כהן: על פי חוק ביטוח בריאות ממלכתי, לנפגעי פעולות איבה אין מימון אלא הגורם המממן של כל הוצאות הריפוי הקשורות לפגיעה זה המוסד לביטוח לאומי.
אסנת כהן: ביטוח בריאות ממלכתי שם אתכם בצד והוא אומר שהוא לא מטפל בכם.
אסנת כהן: כדי שיקבלו את המקסימום, החוק הזה נועד להגן על זה והוא אומר שיש נפגע פעולות איבה, ואם אני צריך תרופה מצילת חיים – ואני מדברת על כל מיני פיגועי טרור שהיו לנו – שעולה גם 25 אלף שקל למנה, וזו התרופה שנדרשת, אנחנו נותנים אותה ולא מתחילים ויכוחים אם התרופה נמצאת בסל הבריאות או לא.
אסנת כהן: תבינו מה המשמעות של העניין הזה ולמה המוסד לביטוח לאומי מתעקש להתחיל לשלם תגמולים לפי חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה.
אסנת כהן: אם לא היינו שם, לא הייתם מקבלים את הטיפול האישי והאינטנסיבי הזה.
אסנת כהן: רכבת ישראל הוא מעסיק מורשה ומכיוון שכך הם הדברים, הוא, על פי החוק, גם לנפגעי עבודה היה משלם שכר רגיל ואנחנו נותנים את הכסף לרכבת ישראל.
אסנת כהן: לכל אחד ואחד מכם שולמו הכספים באמצעות רכבת ישראל.
אסנת כהן: אתם קיבלתם את השכר מרכבת ישראל ויש לי כאן פירוט כמה שילמנו עבור כל אחד מכם.
אסנת כהן: אנחנו שילמנו ישירות לרכבת ישראל.
אסנת כהן: רכזת השכר של רכבת ישראל נמצאת כאן והיא תאשר את מה שאנחנו שילמנו ואני יכולה לומר לכם בדיוק כמה שילמנו לרכבת ישראל בגין כל נפגע.
אסנת כהן: אני מניחה שרכבת ישראל יודעת מה היא קיבלה, אני מניחה שהיא יכולה לומר לכם בדיוק את היקף השכר שאנחנו שילמנו כאשר למרבית הנפגעים שילמנו ממועד הפגיעה עד ה-16 ביוני, והיו כאלה ששילמנו להם עד מרץ.
סופה לנדבר: למה עד מרץ?
אסנת כהן: מכיוון שזאת הייתה תקופת התגמול לטיפול רפואי.
אסנת כהן: רופא אישר שכאן לכאורה נגמרה תקופת אי-הכושר, יכולים לחזור לעבודה וצריך לעמוד בפני ועדה רפואית להמשך הטיפול.
סופה לנדבר: מי שהיה יכול לחזור לעבודה חזר, אבל מה קורה לגבי מי שלא יכול היה לחזור?
קריאה: אבל אין ועדה רפואית.
קריאה: אלי אין ועדה רפואית.
אסנת כהן: על פי החוק כאשר רופא קובע שהאדם יכול לחזור לעבודה, למעשה צריך להתחיל לטפל בו במסלול של עמידה בפני ועדה רפואית.
אסנת כהן: כאן הגענו להתערבות, שבעצם הייתה התערבות חיצונית, שאמרה שאני מחליט עכשיו לאיזה ועדה רפואית תלכו, ואמרתם לא.
אסנת כהן: אמרתם שקיבלתם לפי נפגעי פעולות איבה את התגמול לטיפול רפואי, המעסיק קיבל את הכסף, שילמנו כסף מהשיקום, שילמנו לבתי החולים עבור האשפוז שלכם, אבל עכשיו בואו קחו אותנו למסלול אחר, לנפגעי עבודה.
אסנת כהן: אי אפשר לומר שעכשיו נעצור את זה כי עכשיו אתם רוצים לעבור למסלול אחר.
אסנת כהן: או שבוחרים במסלול הזה או שבוחרים במסלול הזה.
אסנת כהן: המשמעות היא שאם בוחרים במסלול הזה, מפסיקים את המסלול הקודם.
אסנת כהן: לא נכון היה לעשות את זה – ועדיין אני אומרת שזה לא נכון לעשות זאת – ואומר למה.
אסנת כהן: אם אנחנו רוצים להעמיד אתכם בפני ועדה רפואית בשני המסלולים, אנחנו בעצם אומרים שאנחנו רוצים לראות מה תהיה דרגת הנכות לפי פעולת איבה, מה תהיה דרגת הנכות לפי פגיעה בעבודה, ואם יהיו לכם 20 אחוזים, 50 אחוזים, 100 אחוזים, אני יכולה לעשות הערכה מה תהיה הקצבה החודשית, איזה הטבות תקבלו, איזה הוצאות ריפוי תקבלו במשך כל החיים, ומה יקרה הלאה.
שלומית עמינח: הם יכולים לעבור את שתי הוועדות?
אסנת כהן: הם צריכים לעבור את שתי הוועדות, אבל הם התנגדו לכך.
קריאה: אף אחד לא התנגד.
אסנת כהן: החוק נותן שתי אפשרויות: או שתבחרו אחרי שישה חודשים מיום שקיבלתם את ההכרה של הרשות המאשרת שהייתה פגיעת איבה, או שלושה חודשים אחרי שנקבעה דרגת נכות לצמיתות.
אסנת כהן: ואכן, הכי נכון לעשות זאת אחרי שלושה חודשים כי אז אנחנו יכולים להציג בפניכם מאזן תשלומים ברור.
אסנת כהן: אז אני יכולה לומר לכם שלפי נפגעי פעולות איבה מגיעים לכם מיליון שקלים, לפי נפגעי עבודה מגיעים לכם ארבעה מיליון שקלים, ולהזמין אתכם לבחור.
אסנת כהן: לפני שיש לכם דרגת נכות, אני לא יכולה לעשות את האומדן, לא אני ולא אגף נפגעי עבודה.
אסנת כהן: אנחנו לא יכולים לתת לכם זכאות ולומר לכם מה מגיע לכם מכאן או מכאן ולבקש אתכם לבחור.
אסנת כהן: הכי נכון שתדעו מה מגיע מכאן ומה מגיע מכאן.
סופה לנדבר: אחרי כמה זמן שולחים אותם לוועדה?
אסנת כהן: אחרי שלושה חודשים.
סופה לנדבר: כבר עבר זמן רב מאז הפגיעה.
אסנת כהן: הם לא הסכימו ללכת לוועדה.
קריאה: מי לא הסכים?
קריאה: לא היה ולא נברא.
אסנת כהן: אתם אמרתם שאתם רוצים ללכת במסלול אחד, של נפגעי עבודה בלבד.
אסנת כהן: יש פה מכתבים שכתבו לכם ובהם נאמר שאם אתם רוצים, תגישו תביעה גם לפעולות איבה.
גדי מדברי: זכותי לבחור את המסלול לפיו אני הולך.
גדי מדברי: אני חתמתי על הטפסים של נפגעי עבודה ושלחתי אותם לביטוח לאומי.
גדי מדברי: זאת אומרת, אני בחרתי.
גדי מדברי: הייתי אצל דורית והבהרתי את עצמי.
אסנת כהן: אתה אמרת לה שאתה לא רוצה נפגעי פעולות איבה.
אסנת כהן: חתמת על זה?
גדי מדברי: על מה אני צריך לחתום?
גדי מדברי: אני צריך לחתום על מה שאני בוחר ולא על מה שאני לא בוחר.
אסנת כהן: יש פה אי-הבנה.
אסנת כהן: אם אתה אומר שאתה לא רוצה להיכנס למסלול של נפגעי פעולות איבה, זה לגיטימי.
אסנת כהן: זו בחירתך.
אסנת כהן: דורית אמרה שתכתוב לה שאתה רוצה לבחור במסלול של נפגעי עבודה ולא רוצה לבחור במסלול של נפגעי פעולות איבה.
גדי מדברי: היום התקשרה אליי הביתה דורית והודיעה לי כמו שמודיע מפקד בצבא – בלי לברר אם אני יכול - שאבוא מחר ב-10:00 בבוקר לביטוח לאומי כדי לחתום על ויתור.
יצחק סרי: אמרת בהתחלה שקיימת להם אופציה לעבור את הבדיקה ולאחר מכן להחליט.
יצחק סרי: ברגע שהם יחתמו על הטופס שאת מדברת, למעשה הם כבר החליטו.
יצחק סרי: זאת אומרת, לפי הדברים האלה נשללת הם אותה אופציה - שמהווה יתרון מאוד גדול מבחינתם - לבחור את אחד המסלולים.
יצחק סרי: האנשים צריכים להבין את הדברים.
גדי מדברי: לנפגעי פעולות איבה הסכום המשולם הוא מקסימום 6,000 שקלים, ולנפגעי עבודה הסכום המקסימאלי הוא 36 אלף שקלים, וכפי שאתה מבין ההבדל הוא עצום.
כרמל סטינגר: המצב האופטימאלי שניסינו לומר הוא שתיבדקו בשני המסלולים ואחרי שייקבעו לכם אחוזי הנכות, תוכלו לבחור את המסלול.
ניקה שמחוביץ: אבל למה לא עשיתם את זה?
ניקה שמחוביץ: את אומרת שנתתם לנו טיפול, אבל לתחבושות האלה חיכיתי חודשיים, ויושבת כאן העובדת הסוציאלית שיודעת על כך.
ניקה שמחוביץ: דורית גרמה לכך שלא אקבל התחייבויות והרופאה שלי יכולה להעיד על כך.
ניקה שמחוביץ: למה הייתי צריך לחכות חודשיים?
ניקה שמחוביץ: אני אשם שנפגעתי מהטיל?
ניקה שמחוביץ: אני אשם שנשארתי חי?
גדי מדברי: למה אני צריך לקבל פסיכיאטר מהעמותה ולא מביטוח לאומי?
כרמל סטינגר: כל חוק נותן הטבות אחרות.
כרמל סטינגר: המצב האופטימאלי הוא להיבדק בשני המסלולים.
ניקה שמחוביץ: מצוין.
ניקה שמחוביץ: אנחנו רוצים בזה.
כרמל סטינגר: התגמול הוא לא רק מה שתקבלו בסוף כל חודש מבחינת התלוש.
כרמל סטינגר: לכל מסלול יש הטבות.
כרמל סטינגר: לנפגעי עבודה יש הטבות מסוימות שאין לנפגעי פעולות איבה, לנפגעי פעולות איבה יש הטבות שלא מקבלים נפגעי עבודה ואת כל הנתונים האלה אפשר להביא בפניכם רק אחרי שעברתם את שני המסלולים.
כרמל סטינגר: אתם אמרתם בפעם הקודמת שקיבלתם את כל האינפורמציה, ויכול להיות שכן, כי מבחינתנו אכן קיבלתם אינפורמציה.
גדי מדברי: לא אמרתי דבר כזה.
גדי מדברי: אני יכול להראות לך את המכתבים ששלחתם אליי.
כרמל סטינגר: בואו נצא מנקודת הנחה שהיום אנחנו יוצאים עם פתרון.
סופה לנדבר: אני רוצה שהיום נגיע לסיכום לפיו תקבעו את מסלול הבדיקה, אני רוצה לקבל את תאריכי הוועדות, ואני רוצה למנוע את הבירוקרטיה בהמשך כדי שהאנשים האלה יצאו עם כל מה שמגיע להם ועם בחירה שנעשתה על בסיס משהו.
אסנת כהן: אין בעיה.
אסנת כהן: עורך-הדין שלהם הוא זה שמנע מהם להיבדק.
סופה לנדבר: זו הייתה בחירה שלהם ואני לא רוצה להתערב בכך.
סופה לנדבר: אני הזמנתי אתכם לכאן כי אני רוצה לעזור.
סופה לנדבר: לחברי הכנסת אסור להתערב בנושא כאשר מעורב בו עורך-דין, אבל מאחר שהנושא נגע ללבי, אני רוצה להגיע לסיכום ולסיים את הפרשה.
סופה לנדבר: תאמרו לי מה אנחנו צריכים לעשות עכשיו ולאיזה תאריכים ייקבעו הוועדות.
אסנת כהן: אני הייתי מאוד רוצה שכולם יגישו תביעה בשני המסלולים ואני אבקש לזרז את הוועדות הרפואיות שיזמנו אותם בשני המסלולים.
ניקה שמחוביץ: הגשתי את זה ואמרו שאיבדו את החומר.
אסנת כהן: הגשת לנפגעי פעולות איבה.
ניקה שמחוביץ: הגשתי גם נפגעי פעולות איבה וגם נפגעי עבודה, אבל איבדו את החומר.
ניקה שמחוביץ: כאשר הבאתי לכם הוכחה באמצעות אישור משלוח דואר רשום, הפקידה שלך לא ראתה את התאריך ועוד איימה עלי.
ניקה שמחוביץ: עכשיו הגשתי את החומר באופן אישי והחתמתי אותה על קבלתו, אבל לפני כן, את החומר ששלחתי, איבדו.
אסנת כהן: אם האדם בוחר בנפגעי עבודה, הוא צריך לקבל את כל הכסף לפי נפגעי עבודה.
אסנת כהן: עם ההטבות של נפגעי עבודה, יש זכויות של נפגעי עבודה.
אסנת כהן: אם הוא בוחר בנפגעי פעולות איבה, הוא מקבל במסלול של איבה את הכול.
אסנת כהן: זה אומר שאם הם קיבלו – וכולם קיבלו באמצעות המעסיק - הוצאות ריפוי ושיקום לפי פעולות איבה, והיום הם בוחרים במסלול נפגעי עבודה, אני צריכה לקחת את מה שנתנו לפי נפגעי פעולות איבה.
אסנת כהן: תקופת אי-כושר בנפגעי עבודה היא רק תשעים ימים ואנחנו כאן נתנו להם תקופת אי-כושר של כמעט תשעה חודשים.
ניקה שמחוביץ: לא.
ניקה שמחוביץ: אני קיבלתי שלושה חודשים ואני יכול להראות לך את התלושים.
אסנת כהן: אני מדברת באופן כללי ולא באופן ספציפי עליך.
אסנת כהן: אתה יכול לבחור עכשיו באיזה מסלול אתה בוחר, ואנחנו נעביר אותך אליו.
אסנת כהן: אתה עוד לא בחרת.
גדי מדברי: אחרי ששוחררתי מבית החולים אחרי ניתוח, לא יכולתי לרדת מהמיטה למקלט ואצלי אין ממ"ד.
גדי מדברי: הבנים שלי לקחו אותי לתל-אביב ושיכנו אותי בבית מלון עבורו שילמתי אני באופן אישי.
גדי מדברי: אף אחד מביטוח לאומי לא התקשר, אף אחד לא ניסה לאתר אותו, אלא רק אחרי שמונה ימים התקשרה יהודית, עובדת סוציאלית, ודיברה עם אשתי כי אני לא יכולתי לדבר בטלפון.
גדי מדברי: אני לא ביקשתי בית מלון ואף אחד לא שאל אותי אם אני רוצה בית מלון.
אסנת כהן: וזה לא בסדר?
גדי מדברי: לא אמרתי שזה לא בסדר.
גדי מדברי: כתבתי לה מכתב תודה על הטיפול המסור.
גדי מדברי: אני אומר שלא ביקשתי בית מלון ולא ביקשתי מסלול מסוים.
כרמל סטינגר: עניין התשלומים עלה בישיבה הקודמת ואותי זה הפתיע, אבל אמרתי שאבדוק את הדברים.
כרמל סטינגר: חלק מהתשלומים שקיבלתם, קיבלתם דרך השיקום.
כרמל סטינגר: אני חושבת שהיה זה זוהר שאמר בישיבה הקודמת שהוא לא נשאל אם הוא רוצה שמרטף, מלון וכולי.
כרמל סטינגר: יש לי פירוט של כל התשלומים שקיבלתם והם היו ביולי ובאוגוסט, כאשר כאן זוהי ההתערבות שלנו בזמן חירום.
כרמל סטינגר: ההתערבות הזאת היא לא מהתגמולים שמנכים לכם כי אלה הצרכים שהיו לכם באותו זמן, אלה הדברים שאנחנו נתנו, וזה לא מנוכה.
כרמל סטינגר: אם בפעם שעברה אמרתם שעומדים לנכות את בית המלון, את הטלוויזיה, את הכלכלה שניתנה, את החלקים האלה אנחנו לא מנכים.
כרמל סטינגר: לא זו הכוונה.
קריאה: וגם לא את הוצאות הריפוי.
כרמל סטינגר: כן.
אסנת כהן: אם שילמתי למעסיק 120 אלף שקלים עבור כל התקופה, למעשה אני צריכה לקבל אותם.
יצחק סרי: יש כאן דבר אחד שמהווה מכנה משותף והמכנה המשותף שקיים היום – וכאן צריך לקבל את הסיוע המרבי – הוא לקבל את ההחלטה.
יצחק סרי: היום אתם נמצאים בפרשת דרכים, בין מצב אחד של פעולות איבה לבין מצב של נפגעי עבודה.
יצחק סרי: המסמך הזה למעשה מציג אתכם לפי אחת האופציות שאני לא בטוח שבחנתם אותה עד הסוף ואחר כך אתם יכולים להצטער.
יצחק סרי: חשוב לקבל כאן החלטה שדרך הביטוח הלאומי יעבירו אתכם מיד את אחת הוועדות על מנת להחליט באיזה אופציה אתם בוחרים.
ניקה שמחוביץ: אבל הם לא קבעו תאריך לוועדה.
יוסי אמרגי: אם אני הולך לוועדה רפואית במסלול של תאונות עבודה, ויש גם ועדה רפואית במסלול של נפגעי פעולות איבה, לא צריכים להיות שני טפסים כאשר מדובר באותם רופאים.
יצחק סרי: יש הבדל גדול מאוד בין הנושא של תאונות עבודה לבין הנושא של פעולות איבה.
יצחק סרי: יש סל הטבות בנושא של תאונות עבודה ויש סל הטבות בנושא של פעולות איבה.
יצחק סרי: אחת האופציות שקיימות היא האחוזים ולא בהכרח האחוז שתקבל כנפגע עבודה יהיה זהה לאותו אחוז שתקבל כנפגע איבה.
יצחק סרי: אתם חייבים לקבל את כל המידע והאופציות חייבות לעמוד בפניכם.
אסנת כהן: בינואר או בפברואר דיברתי עם זיוית, ממש התחננתי, וביקשתי ממנה להגיע לרכבת, לשבת עם העובדים, לדבר אתם ולתת להם את כל המידע.
ניקה שמחוביץ: למה לא באת?
יצחק סרי: אני מייצג כאן את הרכבת.