GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני אלקיים: עלתה השאלה של המעבר מקופה לקופה, איך אדם יעבור מקופה לקופה.
דני אלקיים: אדם שהוא חולה קשה, יגידו לו קח מפתח עם פיאט אונו.
דני אלקיים: כך קראנו לזה.
דני אלקיים: תבוא קופת חולים לאומית, לדוגמה, תקנה למישהו שהוא חולה מאוד קשה פיאט אונו שעולה 30,000,000 שקלים, ותגיד לו מהיום תעבור לקופת חולים מכבי ואז כל ההוצאות הרפואיות יחולו על מכבי.
דני אלקיים: כדי למנוע את התרגיל של מפתח פיאט אונו, אמרנו כי יש חמש מחלות קשות, שבגינם הקופה מקבלת פיצוי על ההוצאות הרפואיות שלהן.
דני אלקיים: זה 100,000 שקלים עבור כל מחלה.
דני אלקיים: התוצאה היא, שאותו חולה לא עובר לקופה אחרת.
דני אלקיים: לא כדאי לקופה להעביר אותו, כי ממילא היא מקבלת את ההוצאה הרפואית.
דני אלקיים: מה נשאר לנו?
דני אלקיים: המחלות הרגילות.
דני אלקיים: גם על חולה סוכרת ישנה הוצאה גדולה.
דני אלקיים: למה אין ניידות של חולי סוכרת?
דני אלקיים: כי הוא יודע שפה הוא מקבל את הטיפול הרפואי ופה הוא מקבל את הטיפול הרפואי.
דני אלקיים: הבעיה נשארת באותה דלתא, של נפגע עבודה שזכאי לשירותים מעבר לסל הבריאות.
דני אלקיים: לכן אני בא ומציע לכתוב, כי כאשר נפגע עבודה עובר מקופה לקופה הוא עובר עם הזכויות שלו.
יניב רונן: מה שהתברר מהמחקר, הוא שיש פה בעיה של נכי עבודה במעבר בין קופות.
יניב רונן: הם מופלים לרעה בגלל העניין החוקי, וצריך לפתור את הבעיה.
יניב רונן: יש דגם אחר של נפגעי איבה.
יניב רונן: שם הנפגע צריך להביא אישור מרופא של ביטוח לאומי על כך שהפגיעה קשורה לפעולת איבה, ואז הוא מקבל את הטיפול.
יניב רונן: את הדבר הזה לא ניתן לעשות עם נפגעי העבודה בגלל המספרים.
יניב רונן: לפי הנתונים של הביטוח הלאומי לשנת 2005, יש היום בארץ 2,000 נפגעי פעולות איבה שמקבלים קצבה קבועה, לעומת 27,000 נפגעי עבודה.
יניב רונן: לכן, לא ניתן לפנות לרופא של ביטוח לאומי בכל פעם שצריך טיפול שהוא מעבר לסל.
יניב רונן: זה לא ריאלי.
יניב רונן: מה שנעשה היום בעניין של נפגעי איבה, זה הקמה שלה מערכת ממוחשבת שתדע אם טיפול מסוים שייך לפגיעה או לא שייך לפגיעה.
סופה לנדבר: אני חושבת, שאנחנו לא נסבך את העניין.
סופה לנדבר: אנחנו חברי הכנסת כנראה מיותרים כאן.
סופה לנדבר: תוך שבועיים יישב הביטוח הלאומי, משרד הבריאות והקופות, יפתור את הבעיה, יביא לכאן את הנוסח והוא יהיה מקובל על הוועדה ועל הנכים.
סופה לנדבר: אני רוצה שאף גורם לא יהיה מסוגל למנוע העברה של נכים מקופה לקופה.
סופה לנדבר: אלה זכויות של אותם נכים.
טובה רקנטי: אני רוצה לומר משפט בנוגע לדבריו של יניב.
טובה רקנטי: השאלה אם ההצעה שאתה הצעת היא ריאלית, זה לא עניין מספרי.
טובה רקנטי: ההצעה הזאת יכולה להיות ריאלית מספרית.
טובה רקנטי: ההצעה הזאת שאתה הצעת היא לא שוויונית.
טובה רקנטי: אם חולה מבוטח רגיל של קופת חולים, יכול לקבל טיפול מסוים, לבוא לקופה, לשבת מול רופא, לקבל אבחון ומרשם לגשת ולרכוש את התרופה ולא צריך לעבור 4 רופאים, האם הפנייה שלו נעשית בשל העובדה שהוא נפגע עבודה או לא.
טובה רקנטי: נפגע העבודה צריך לקבל את הטיפול השוויוני ביותר.
טובה רקנטי: העבודה שיש יותר נפגעי עבודה ומנפגעי איבה, היא לא רלבנטית בעניין הזה.
רויטל טופר חברטוב: אני רוצה להגיב למה שנאמר פה.
רויטל טופר חברטוב: אם אותו חולה לא מספר לקופת החולים שהוא נפגע תאונת עבודה, זה רק פוגע בו.
רויטל טופר חברטוב: כל ההטבה שלו היא בזה שיש לו פטור מהשתתפות עצמית בגלל שהוא נכה עבודה.
רויטל טופר חברטוב: אם הוא לא יספר, הוא לא יקבל את הפטור.
סופה לנדבר: כל בן אדם זכאי לזה לפי חוק, וצריך לעשות הכל כדי לפתור את הבעיה.
סופה לנדבר: היה מיותר להגיע לכך.
סופה לנדבר: טוב שכולם מבינים, שאין מניעה שבן אדם יכול לעבור מקופה לקופה.
סופה לנדבר: אם הוא נפגע הוא לא צריך להיפגע פעמיים.
סופה לנדבר: אני מבקשת מכם לשבת ביחד.
סופה לנדבר: אני לא רוצה להיות המתווכת.
דני אלקיים: לא אני מוסמך לזה.
סופה לנדבר: אתה תחזור לביטוח לאומי, ותגיד למנכ"ל שאני ביקשתי שהוא ימנה מישהו.
סופה לנדבר: זאת החלטה של הביטוח הלאומי ולא החלטה שלנו.
סופה לנדבר: תוך שבועיים אני מזמינה אתכם לכאן לדווח על הדברים.
סופה לנדבר: יכול להיות שאתם תביאו מסמך שיאמר, שהבעיה נפתרה וכל בן אדם זכאי לעבור מקופה לקופה.
סופה לנדבר: שלום וצהריים טובים, אני פותחת את ישיבת הוועדה לפניות הציבור.
סופה לנדבר: אני יושבת ראש ועדת פניות ציבור.
סופה לנדבר: אתם לא יכולים לתאר לעצמכם את מספר הפניות שקיבלנו בנושא הפטור מאגרת הרדיו והטלוויזיה, והפניות ממשיכות להגיע.
סופה לנדבר: סיכמנו עם האוצר - ומובן שזה עבר לרשות השידור - על כך ש-300 אלף קשישים יקבלו החל מה-1 בינואר פטור מאגרת טלוויזיה, אבל בפועל לא ניתנו הוראות בנושא וזה אומר שאנשים ממשיכים לקבל הוראת תשלום עבור אגרת הטלוויזיה.
סופה לנדבר: נציג האוצר עדיין לא הגיע ולכן נתחיל עם נציג רשות השידור.
אברהם כץ: קודם כל, אני רוצה לתקן טעות.
אברהם כץ: זה לא פטור כי פטור מקבלים בחוק, אבל אין חוק.
אברהם כץ: הפטור שניתן לגמלאים מחובת תשלום אגרת טלוויזיה הוא מתוקף הסכם קואליציוני שנעשה בין ישראל ביתנו לבין האוצר.
אברהם כץ: ההסכם הזה נעשה בסמוך למשלוח ההודעות על האגרות, כאשר את הוראות התשלום הכנו בסוף דצמבר כדי ש-1 בינואר הן תגענה לבתים של האזרחים.
אברהם כץ: חלק מהאגרות נשלחו בדואר, כולל האגרות של הגמלאים, בערך 400 אלף אגרות, כאשר חלק מההודעות נשלחו לאזרחים שמקבלים השלמת הכנסה מהביטוח הלאומי והיתר הם גמלאים פרופר.
אברהם כץ: את ההודעה האמורה קיבלנו כאשר האגרות כבר היו בדואר.
אברהם כץ: בהתאם להודעת המנכ"ל הצלחתי לעכב חלק.
אברהם כץ: את ההודעה לא ראינו וגם המנכ"ל לא ראה אותה.
אברהם כץ: הצלחתי לעכב משלוח של 300 אלף תשלומי אגרה, אבל לא הצלחנו לעכב את המאה אלף הנותרים, כך שמאה אלף נותרים הגיעו לבתי האזרחים.
אברהם כץ: בינתיים קיבלנו באופן רשמי את ההסדר שנעשה לגבי הגמלאים כאשר ההסדר הוא שהאוצר יממן את עלות האגרה של הגמלאים, את עלות האגרה של הגמלאים בסכום של 60 מיליון שקלים וזאת עד להכנת הסכם מסודר בעניין זה.
אברהם כץ: ההנחיות שהוצאתי למשרדים שלנו – אחרי שהתחילו להגיע אזרחים שקיבלו את הבקשה לתשלום האגרה - היו שלא לגבות מהם את ה- 175 שקלים – סכום האגרה שלהם היא 175 שקלים מתוך 350 שקלים שהיא סכום האגרה הרגילה של אזרחים שמשלמים אגרה בשיעור 100%.
אברהם כץ: זו ההנחיה שיצאה לכל המשרדים ולכל אזרח שפנה אלינו נאמר שיש הסדר והוא לא צריך לשלם.
אברהם כץ: ברגע שההסכם יהיה חתום אנחנו גם נשלח הודעה מסודרת לכלל האזרחים, כולל אותם 300 אלף אליהם לא שלחנו את הבקשה לתשלום האגרה.
אברהם כץ: כמובן שאם יש כאלו שהזדרזו ושילמו, עם גיבוש ההסכם והחתימה על ההסכם, נקבל את הכסף ונחזיר אותו באופן יזום לכל אזרח שהוא גמלאי ששילם על דעת עצמו, באינטרנט, או בדואר מאחר שלא שמע את ההודעה הזאת.
אברהם כץ: אנחנו נחזיר באופן יזום את הסכום ששילמו, 175 שקלים.
אברהם כץ: אגב, האפשרות לתשלום ה- 175 שקלים היא או מחצית בינואר והמחצית השנייה בסוף יולי.
אברהם כץ: יש אזרחים המשלמים את האגרה באמצעות הוראת קבע וכאן האפשרות לתשלום היא רבע בסוף פברואר, רבע בסוף מרץ, רבע בסוף אוגוסט ורבע בסוף ספטמבר.
אברהם כץ: כמובן שאנחנו לא נחייב אותם באמצעות הבנקים.
סופה לנדבר: מתי יקבלו את ההחזר אלה שכבר שילמו?
אברהם כץ: אני מקווה שההסכם עם האוצר ייחתם.
אברהם כץ: אנחנו כבר גיבשנו את טיוטת ההסכם והוא ייחתם בימים הקרובים.
אברהם כץ: עם החתימה על ההסכם, מיד נחזיר את הכסף, כי זה סכום שחייב להיות מגובה.
אברהם כץ: אם האוצר בסופו של דבר לא יגבה אותנו, אנחנו לא יכולים להחזיר את התשלומים, אבל אני מניח שלא תהיה שום בעיה.
אברהם כץ: אני גם לא יודע מה מספרם של אלה ששילמו, כי יכול להיות שהם לא רבים, אבל נחזיר אחד ואחד.
סופה לנדבר: בעצם אנשים שמקבלים פטור, אלה נשים שהגיעו לגיל 65 וגברים שהגיעו לגיל 67?
אברהם כץ: עד עכשיו זה חל על גמלאית אישה בגיל 60 וגבר בגיל 65, אבל עכשיו זה השתנה וזה יחול על אישה בגיל 62 וגבר בגיל 67.
סופה לנדבר: ולפי נניח אם במשפחה מישהו פנסיונר ומישהו לא פנסיונר?
אברהם כץ: מקבל גמלה לפני גיל 62?
אברהם כץ: הוא לא פטור.
אברהם כץ: אם האישה היא בגיל 62, בית האב מחויב בתשלום של 50%.
אברהם כץ: הראשון מביניהם.
סופה לנדבר: זאת אומרת אם במשפחה יש אחד שהוא בגיל גמלאי, הוא זכאי.
אברהם כץ: הוא זכאי.
אברהם כץ: בית האב זכאי.
סופה לנדבר: נציג האוצר, מתי אתם חותמים על ההסכם?
סופה לנדבר: מתי אתם מעבירים להם הכסף?
סופה לנדבר: הבלבול גובר ואנשים מתקשרים כדי לברר.
ערן ניצן: כמו שנאמר על ידי מנהל הגבייה, אנחנו כרגע מעבירים בינינו טיוטות של ההסכם שאנחנו מגבשים עם רשות השידור.
ערן ניצן: אנחנו מחכים גם לאישורים של רואי חשבון לגבי הנתונים של רשות השידור כדי לאמוד את סך ההטבה הכספית שכלולה בהסכם הקואליציוני.
ערן ניצן: במקביל לעבודה הזאת ולבחינה המשפטית שנערכת אצלנו - ולמיטב הבנתי גם ברשות השידור על ההסכם הזה - ישנו תהליך גם בממשלה והיא תבוא פה לכנסת ותבקש את הקיצוץ הרוחבי כדי לקבל את המקורות למימון ההסכמים.
ערן ניצן: ברגע ששני הדברים האלה יאושרו, נוכל להתקין תקנה תקציבית שבמסגרתה אנחנו נשפה את רשות השידור בגין ההנחה.
סופה לנדבר: זה כבר נמשך חודש ימים.
סופה לנדבר: אנחנו מגיעים לפברואר.
סופה לנדבר: אנחנו חתמנו על זה בסוף דצמבר וה-1 בינואר היה צריך להיות היום בו זה מבוצע.
ערן ניצן: גם אם הייתי רוצה היום להעביר את הכסף, אני לא יכול וזאת משתי סיבות, כאשר האחת היא שההסכם עדיין לא חתום ואני מדגיש זאת.
ערן ניצן: יש פה את ההיבטים המשפטיים, יש פה הוראה פוזיטיבית בחוק שמגדירה 50% וצריך לבחון איך מיישמים 100% הנחה, צריך לבדוק אם יש לתקן את חוק אזרחים ותיקים.
ערן ניצן: מעבר לזה, גם אם ההסכמים בינינו נחתמים היום, תיאורטית עדיין הייתי מתקשה להעביר משום שהמקור עוד לא אושר.
ערן ניצן: ברגע ששני הדברים האלה יקרו, זה ייכנס לתוקף.
סופה לנדבר: בסופו של דבר אנשים מגיעים אלינו.
אברהם כץ: הם באו לקבל כסף עכשיו?
סופה לנדבר: לא, הם באו להביע את דעתם ולומר שיש להם בעיה והם מבולבלים לגמרי.
סופה לנדבר: זאת טיפה בים מסך הפניות שאנחנו מקבלים.
אברהם כץ: לאחר חתימת ההסכם, כמה להערכתך ייקח זמן עד שתקבלו את האישור פה בכנסת?
ערן ניצן: זה תלוי בבית הזה.
אברהם כץ: בוועדת כספים?
סופה לנדבר: (מתרגמת את אחד הנוכחים הדובר רוסית).
סופה לנדבר: הוא אומר שזה קורה למרות ההסכם הקואליציוני עליו חתמתם ולמרות מה שהודעתם בתקשורת.
אברהם כץ: את יכולה לומר לאנשים לא לשלם.
סופה לנדבר: הוא אומר שחלק מהם קיבלו את הבקשה לתשלום האגרה וחלק לא מבוטל ממשיך לקבל.
אברהם כץ: המשלוח שלנו הסתיים בסמוך לתחילת ינואר ואין יותר משלוח.
אברהם כץ: בימים האלו לא נשלחות הודעות לתשלום.
סופה לנדבר: מתי הם יפסיקו לקבל?
אברהם כץ: מתחילת ינואר.
קריאה: אני כמובן לא הבנתי רוסית, אבל אני רק רוצה להוסיף נקודה חשובה.
קריאה: הנוכחים כאן נראים לי צעירים וכדאי שישימו לב באיזה גילאים מדובר.
קריאה: מדובר בגיל 62 וגיל 67.
קריאה: אולי יש חלק מהם שכן צריכים לשלם את חצי האגרה.
קריאה: צריך לשים לב שלא יבואו בטענות ויקבלו קנס.
סופה לנדבר: הוא אומר שהם חשבו שאתם צריכים להודיע להם באופן רשמי שהעניין מבוטל וכי הם לא צריכים לשלם.
אברהם כץ: כך אמרתי.
אברהם כץ: אמרתי שלאחר שיהיה לנו הסכם, אני אשלח אליהם הודעות שהם לא צריכים לשלם.
אברהם כץ: אם הם גרים ביחד במלון דיפלומט, הם צריכים להודיע לחברים שלהם שלא צריך לשלם.
סופה לנדבר: לא, אנחנו נודיע את זה היום בתקשורת.
אברהם כץ: לא צריך להגיע אלינו ולא צריך לצלצל אלינו.
ציפי קיברסקי: המועצה לצרכנות מברכת על היוזמה לבטל את האגרה לאזרחים ותיקים.
ציפי קיברסקי: אנחנו חושבים ששירותי תקשורת מגוונים מהווים מימוש בהיבט חוקתי של חופש המידע, ואנחנו חושבים שהזכות לדעת היא נשמת אפה של הדמוקרטיה.
ציפי קיברסקי: אנחנו מאוד מברכים על הזכות הזאת לאנשים שידם לא משגת גם לשלם את האגרה.
סופה לנדבר: אנחנו כסיעת ישראל ביתנו רצינו לעשות את זה לכלל הציבור ואני חושבת שהצעדים הבאים שנצטרך לנקוט, שזה יחול על כלל הציבור ואתם תצטרכו למממן את זה במשרד התקשורת.
סופה לנדבר: עשינו את הצעד הראשון ואנחנו מברכים ומקבלים את הברכה שלך.
סופה לנדבר: ואני מבקשת ממשרד האוצר לזרז את הדברים.
אברהם כץ: באנגליה משלמים 185 יורו, בארצות סקנדינביה משלמים 240 יורו, 260 יורו, 280 יורו, באיסלנד משלמים 324 יורו.
אברהם כץ: אותם בעיות שיש פה, קיימות גם שם, והאוצר יודע זאת.
ערן ניצן: בלי קשר להסכם, התפיסה שלנו היא תפיסה שלא מתיישבת עם מה שאת תיארת קודם.
ערן ניצן: הבסיס לפלורליזם ולשידור מגוון היא אי-תלות של השידור הציבורי בשום גורם וזה הבסיס הרעיוני של גביית האגרה שאמור לנתק, לפחות תיאורטית, את הרשות מכל הפניות.
ערן ניצן: לדעתנו ברגע שתשלום האגרה כולו ימומן על ידי הממשלה יהיה קשה לשידור הציבורי לעמוד ביעדים השידורים ובמטרות שלו, אבל אני מניח שזה דיון שיתפתח.
סופה לנדבר: אני כפרלמנטארית לא כל כך מסכימה איתך אבל זה לא דיון להיום, אלא אולי זה דיון עתידי.
סופה לנדבר: יש לנו חילוקי דעות ולי יש דעה אחרת.
סופה לנדבר: אני מודה לכם על שבאתם.
סופה לנדבר: רציתי לברר את הנושא ולהרגיע את הפונים אלינו.
סופה לנדבר: תוך כמה זמן האנשים יקבלו את ההודעה?
אברהם כץ: שאלתי את האוצר וגם הוא לא יודע.
סופה לנדבר: לא קיבלתי ממנו תשובה.
ערן ניצן: הייתי ברור.
ערן ניצן: אמרתי שאנחנו בשני מסלולים.
ערן ניצן: המסלול האחד שבנינו הוא החוזה, והמסלול השני הוא ההסכם.
ערן ניצן: מעבר לזה יש את הכסף והכסף צריך עוד להיות מאושר.
ערן ניצן: לצריך לוודא את הדברים בישיבת ועדת הכספים שם דנים בקיצוץ ומיישמים את ההסכמים.
סופה לנדבר: מי צריך ליישם את זה?
סופה לנדבר: אתם צריכים.
ערן ניצן: בסדר.
ערן ניצן: הממשלה היא זו שפונה לוועדת הכספים.
סופה לנדבר: אני חברת ועדת הכספים, אז אל תספר לי, אני יודעת.
ערן ניצן: ברור לי, אבל ברור לי שהפניה נעשית על כל הממשלה וברגע שהממשלה תהיה מוכנה להעביר את הפניה היא בוודאי תעביר אותה.
ערן ניצן: אני כבר עכשיו אומר שיש לנו שני מסלולים.
ערן ניצן: גם אחרי שהכסף יעבור, צריך לפתור את הנושא המשפטי.
ערן ניצן: כאשר יעבור הכסף כבר אנחנו נדע וההסכם בנינו יהיה חתום.
ערן ניצן: לגבי הסייגים המשפטיים, אני אומר שהלשכה המשפטית בוחנת את הנושא של חוק אזרחים ותיקים והאם צריך לתקן את החוק.
סופה לנדבר: אם צריכים חוק, אנחנו נעשה זאת, אבל אני מבקשת מכם לזרז את הטיפול בנושא כי הבלבול הוא גדול.
אברהם כץ: היתרון הוא שיושב-ראש שועדת הכספים יהיה חבר כנסת מישראל ביתנו, כך שזה יעבור מהר.
סופה לנדבר: הנושא היום הוא נושא שכנראה עולה בוועדות השונות.
סופה לנדבר: אנחנו קיבלנו פניות מעמותות וממרכזים לאשפוז לגמילה מסמים, על כך שבעצם המכרז החדש משנה את הפעילות של גורמים רבים כך שלא יהיו מסוגלים או יהיו מסוגלים לגשת למכרז אבל בעצם לא יהיו בו.
סופה לנדבר: שינוי הקריטריונים או הגשה שהיא בסדר עדיפות גורמת לכך שמה שעומד היום זה כסף וכסף וזאת במקום מקצועיות ומקצועיות.
סופה לנדבר: נתחיל בשמיעת הגורמים הנוכחים כאן ואחר כך אני מקווה לטפל בסוגיה הזאת.
סופה לנדבר: אני מבקשת את יניב להציג בפנינו את גודל הבעיה, אם היא קיימת.
סופה לנדבר: אם היא לא קיימת, תאמר לנו מה היה קודם ומה אתם למדתם מהנושא.
יניב רונן: אני חושב שבגלל שכולם פה מצויים בחומר, נתחיל מהסוף.
יניב רונן: הסוף הוא שכיום פועלות בארץ שתי אשפוזיות לגמילה מסמים, כאשר האחת היא אשפוזית של משרד הבריאות ביפו והשנייה היא אשפוזית של קריית שלמה הסמוכה לרעננה, כאשר המיקום המדויק זה ליד מושב חרוצים שבשרון.
יניב רונן: האשפוזית שהייתה בבאר שבע נסגרה לפני למעלה משנה ובאמצע דצמבר נסגרה האשפוזית בחיפה שפעלה כעשר שנים.
יניב רונן: באופן כללי האשפוזיות הן חלק ממערך הגמילה מסמים.
יניב רונן: האשפוזית דואגת לגמילה הפיזית של המכור שהיא הכנה לטיפול השיקומי שצריך לגמול את המכור מהסם באופן כללי.
יניב רונן: לפני כשנה החליט משרד הבריאות לצאת במכרז לשתי אשפוזיות, כאשר בכל אחת 25 מיטות.
יניב רונן: לדברי משרד הבריאות, הסיבה שבכלל האשפוזיות יוצאות במכרז, היא הסיבה שהפטור ממכרז לפיו פעלה האשפוזית בחיפה נגמר ומשרד האוצר לא היה מוכן לחדש את הפטור.
יניב רונן: האשפוזית בחיפה פעלה תחת העמותה לשירותי בריאות הציבור ששוב פעלה לפי פטור ממכרז.
יניב רונן: במכרז נדרשה מהזוכה עמידה בכל מיני קריטריונים, וכתנאים לזכייה במכרז נקבע כך: 70% מההחלטה מי יזכה במכרז ניתן עבור המחיר, 15% עבור מקצועיות ואיכות השירות, 10% עבור ניסיון ו-5% מהווה משקל עבור המוסד שסמוך לקהילה טיפולית באזור המצוין.
יניב רונן: זה מופיע במסמך בעמוד 2.
יניב רונן: התוצאות של המכרז שבאזור הצפון - שתכף אני אומר מה זה צפון - היו שזכתה האשפוזית בקרית שלמה.
יניב רונן: אזור הצפון מוגדר במכרז מנתניה עד חיפה כולל, כאשר בכנס ספקים שערך המכרז אחד הספקים ביקש להרחיב את אזור הצפון מכפר סבא עד חיפה ומשרד הבריאות קיבל את הבקשה.
יניב רונן: כך נכנסה קריית שלמה שנמצאת למעשה מדרום לנתניה, אם מסתכלים על זה בחלוקה של צפון דרום.
יניב רונן: שאלתי כמה אנשי מקצוע אודות המכרז והתקבלו כמה ביקורות אותן אנסה לתמצת במספר מילים.
יניב רונן: טענה ראשונה היא עצם היציאה למכרז.
יניב רונן: מה קורה כאשר מוציאים למכרז שירות של גמילה מסמים, ויותר מזה, מכרז תעריפי, כלומר שהספק מקבל את התשלום פר אדם.
יניב רונן: הטענה היא שמכרז כזה יכול להכניס פנימה גורמים שהם פחות מקצועיים ויודעים לתת את השירות בפחות כסף.
יניב רונן: טענה שנייה, טענה ספציפית של מרכז הגמילה בחיפה, שהמכרז יצא בקיץ, בעצם ימי המלחמה, ואשפוזית חיפה ביקשה לדחות את המכרז אבל משרד הבריאות סרב.
יניב רונן: טענה שנייה, שהיא יותר כללית, היא לגבי משך האשפוז.
יניב רונן: משך האשפוז במכרז נקבע לשבועיים, בעוד שההמלצה - ומה שמקובל בעולם – זה ארבעה שבועות.
יניב רונן: תקופה של ארבעה שבועות גם הייתה מקובלת בארץ עד לפני מספר שנים, אז קוצרה התקופה לשלושה שבועות אבל במכרז עצמו מדובר בשבועיים.
יניב רונן: הדבר הנוסף הוא שלפי המכרז, מי שזכה, יפעיל את האשפוזית שנתיים עם אופציה לשנתיים נוספות, כלומר מקסימום ארבע שנים.
יניב רונן: יש שאלה מאוד כבדה מה קורה עם צוות שעבד נניח ארבע שנים בטיפול במכורים, ואם אותו ספק לא יזכה במכרז נוסף אחרי ארבע שנים, יקרה מצב שאותו צוות מעבר לזה שמאבד את מקום העבודה שלו, כל הניסיון והידע אותו צבר הולך לאיבוד.
יניב רונן: התשובה של משרד הבריאות אומרת שלגבי אמות המידה לזכייה, משרד הבריאות טוען שזאת איזושהי קביעה של מחלקת נכסים במשרד וזה חוזה טיפוסי לכל משרד הבריאות וכי אין ליחידה להתמכרויות שיקול דעת בנושא.
יניב רונן: בעניין משך האשפוז המקוצר של שבועיים נאמר שיש היום טכנולוגיות חדשות שיכולות לקצר את הגמילה הפיזית.
יניב רונן: בנוסף לכך טוען משרד הבריאות שתקופה של השבועיים היא לא קטגורית וכי ניתן להאריך את התקופה בהמלצה של רופא האשפוזית.
יניב רונן: לגבי המיקום של האשפוזיות, התשובה היא שאשפוזית היא מוסד פנימייתי שהאדם לא צריך להגיע אליו כל יום אלא פעם אחת, והוא שוהה באשפוזית למשך כל התקופה ואחרי זה חוזר לאזור שלו.
יניב רונן: נאמר גם שבעיני הציבור האשפוזית ביפו נחשבת לטובה ויש אנשים שמגיעים אליה גם מנהרייה ומבאר שבע.
יניב רונן: דבר אחרון הוא לגבי משך ההפעלה של האשפוזית, שנתיים עד ארבע.
יניב רונן: לדברי משרד הבריאות, הם בטח ירחיבו על זה, הוא מתכוון לערוך רפורמה בתחום ולהעביר בתקופה הקרובה את הטיפול במכורים לידי קופות החולים.
סופה לנדבר: הטיפול יהיה על ידי קופות החולים?
יניב רונן: זאת התשובה של משרד הבריאות, כן.
יוני צירלין: מה שקרה לאחרונה, אחרי סגירת האשפוזית, זה שבנוסף לכל הצוות הרב מקצועי שאיבד את מקום העבודה, וזה עניין בגדול, קודם כל נפגע הטיפול באדם המכור, והוא נפגע ממשית.
יוני צירלין: אנחנו רואים את זה עכשיו ברחוב כאשר ההתנהגות היא התנהגות בלתי הולמת בשעות הערב, ואפילו בשעות היום אפשר לראות את זה.
יוני צירלין: פריצות, מחלות שמתפשטות, מחלות כמו צהבת C, כמו איידס.
יוני צירלין: כאשר טיפלנו במטופלים האלה ומצאנו להם טיפול, היה המשך טיפול אחרי שהוקצבה להם תקופה של שלושה שבועות של האשפוז.
יוני צירלין: הייתה למכורים אפשרות להמשיך בקהילות טיפוליות, במרכזים, בכל מיני מרכזי יום, וראינו שהיה אחוז די גבוה של הצלחה.
יוני צירלין: מקום כמו המקום בכפר סבא הוא מקום פרטי שבגדול אין לו ניסיון מקצועי אפילו התחלתי, ולמרות זאת אני מבין שהוא זכה במכרז באופן חוקי.
יוני צירלין: אני רק לא מבין למה אנשים פונים אפילו אליי ומתחננים שנציל אותם כי הם רוצים להיות נקיים ולהיות במסגרת.
יוני צירלין: לפני שנסגרנו - לי אישית, כי אני טיפלתי בזה אישית - הייתה רשימת המתנה של האנשים.
יוני צירלין: עשרות אנשים - אמהות, נשים, ילדים, נכדים – התקשרו, בכו, וביקשו שניקח לטיפול את הילד, את הבעל, שנעזור, שנעשה משהו, והם היו מוכנים לשלם כל מחיר.
יוני צירלין: היינו מוכנים ללכת עד הסוף, אבל כל זה נעצר.
יוני צירלין: את הדברים האלה אני לא או מר רק על דעתי אלא גם לדעת מכורים שמשדרים זאת, הם אומרים שהדרך היחידה העומדת בפניהם עכשיו היא רק להידרדר.
יוני צירלין: מה שמתרחש לא צובע את המציאות שלנו בצבעים משמחים.
סופה לנדבר: ממתי קיים המרכז שלך?
יוני צירלין: משנת 1991.
סופה לנדבר: ומה קורה עכשיו?
יוני צירלין: עכשיו הוא לא קיים משנת 2006.
סופה לנדבר: כמה אנשים עברו אצלך טיפול?
יוני צירלין: אלפי אנשים.
לינה ספדי: סגרנו את המחברת עם רשימת ההמתנה.
יוני צירלין: היו הרבה אנשים שלא הצליחו להיכנס למסגרת, למרות שמאוד רצו.
יוני צירלין: תור ההמתנה היה כחודשיים.
יוני צירלין: זאת אומרת, הדרישה של המקום הייתה מאוד מאוד גבוהה.
יוני צירלין: בנוסף לכך, אנשים מכורים שהגיעו אלינו לטיפול ציינו שהם הגיעו אחרי מספר ניסיונות במסגרות פרטיות שמכל מיני סיבות לא הצליחו שם.
סופה לנדבר: אתה לא רצית או לא הצלחת לגשת למכרז?
יוני צירלין: אנחנו ניגשנו למכרז והפסדנו אותו, כי כמו שאמרת, העניין הוא כספי.
לינה ספדי: קיווינו שמר יהודה כהן יהיה כאן, כי הוא מייצג את המקום.
סופה לנדבר: הוא היה אבל מאיזושהי סיבה לא הבין מתי מתקיימת הישיבה.
לינה ספדי: אנחנו העובדים, הופתענו ממכתב הפיטורין.
סופה לנדבר: אנחנו לא מחזיקים כאן אף אחד בכוח.
סופה לנדבר: הוא הגיע מוקדם מאוד.
יוני צירלין: אני רוצה להוסיף משהו ממש בקצרה.
יוני צירלין: לפני זמן קצר נודע לנו שמשרד הבריאות כן מוכן לתת תקציב להפעלת אשפוזית בחיפה.
יוני צירלין: ההנהלה שלנו לא נותנת לנו, לעובדים, תשובה ברורה כלשהי ואנחנו מרגישים איזה שהוא קצר בתקשורת.
סופה לנדבר: את זה אני הבנתי.
מיכאל צ'צבה: אני רציתי לדבר על המכרז של הדרום, עם המכרז של הצפון לפחות יש לנו תמונה ברורה ואנחנו יודעים מי זכה.
סופה לנדבר: בדרום לא זכה אף אחד.
מיכאל צ'צבה: בדרום לא זכה אף אחד, זאת אומרת שמאילת עד תל אביב לא קיים שום מענה למכור לסמים.
מיכאל צ'צבה: זה אומר שאין מקום אחד אפילו מיטה אחת.
מיכאל צ'צבה: אני יודע שמשרד הבריאות משתדל להוציא כמה מיטות בבית חולים פסיכיאטרי בבאר שבע, אבל אני לא יודע עד כמה זה נכון.
מיכאל צ'צבה: בעצם המכרז יש כסף, המכרז הקפיא אותו.
מיכאל צ'צבה: אנחנו ניגשנו לאותו מכרז, אבל לא זכינו מסיבה שעד עכשיו אני לא מבין אותן.
מיכאל צ'צבה: אנחנו נתנו מחיר בסכום של 195 שקל ליום אשפוז.
רוברט אילטוב: מה ההצעה שנתתם?
מיכאל צ'צבה: 195 שקל ליום ואני אסביר לך למה.
מיכאל צ'צבה: כמו שיניב אמר קודם לכן, המכרז היה די קשה, כאשר 70% מהזכייה מהווים את המחיר.
אלון שלזינגר: זכה מי שהציע 262 שקלים ליום, כאשר ההצעה של האגודה הייתה ל-369 שקלים ליום.
סופה לנדבר: איך קרא שבאמת הוא לא זכה?
אלון שלזינגר: כי כמו שאני אומר, השיקולים הם של משרד הבריאות.
אלון שלזינגר: למרות שזה יצא ככה, זה לא רק כסף.
אלון שלזינגר: אני רוצה להעיר ולומר שאחד הקריטריונים, לפני שעוברים לשלב בו משקללים את הכסף עם האיכות, יש תנאי סף שאומר שמי שלא מקבל באיכות 75%, בכלל לא בודקים את ההצעה הכספית שלו.
אלון שלזינגר: זאת אומרת, מי שהוא לא טוב ולא מקבל את ה- 75% בכלל לא בודקים, גם אם הוא יציע את ההצעה הזולה ביותר.
אלון שלזינגר: זאת אומרת זה נכון שיש את ה- 30/70 אבל זה אחרי שמי שעבר את הסף של 75%.
רוברט אילטוב: מה זאת אומרת 75%?
אלון שלזינגר: מי שלא מקבל, יש 30% שקלול לאיכות.
סופה לנדבר: מה הפרמטרים של האיכות הזאת?
אלון שלזינגר: הם עברו את האיכות.
אלון שלזינגר: המוסד שלהם עבר את האיכות.
אלון שלזינגר: היה מוסד אחר שלא עבר את האיכות, ואז לא משנה מה הצעת המחיר שלו, ואנחנו בכלל לא בודקים אותם כי הם לא עברו.
אלון שלזינגר: הם עברו את האיכות אבל יכול להיות שיש מחיר שהוא לא ריאלי בעליל, מחיר שאנחנו חושבים שמוסד לא יוכל לתת את הטיפול שאנחנו מצפים שייתן.
אלון שלזינגר: כך אנחנו נוהגים במכרזים השונים, כולל גם במכרז על ניקיון.
אלון שלזינגר: אם אנחנו רואים שהספק מציע מחיר נמוך יותר ואנחנו מבינים שהוא לא ישלם את שכר המינימום לעובד, אנחנו פוסלים אותו כי אם אנחנו יודעים שבמחיר הזה הוא יגיע להפסד, ומן הסתם הוא לא ייתן את השירות כמו שצריך.
אלון שלזינגר: מהסיבה הזאת נערך שימוע לאותו מוסד.
רוברט אילטוב: יש גם אומדן מינימום?
אלון שלזינגר: כן, זאת אומרת זה לא הוגדר כאומדן, לא נקבע אומדן מראש אבל אם אתה לוקח את ההצעה של 262 שקלים - שזאת ההצעה הכי זולה כאשר ההצעה הכי יקרה היה בסביבות 370 – ויש מי שמציע 195 שקלים, יכולה להיות פה איזושהי בעיה של מחיר נמוך מידי שאיתו אי אפשר לתת את השירות.
סופה לנדבר: יש לי ספק במה שאתה אומר, אבל אנחנו נתייחס לזה בהמשך.
סופה לנדבר: אני מבקשת שנציגי משרד הבריאות יאמרו לי איזה שיקולים עמדו לנגד עיניכם כאשר חלטתם לסגור את אותם מוסדות שהיו קיימים, מוסדות שנתנו טיפול והיום אנחנו רואים שבעצם אין טיפול בצפון כי העברתם את הטיפול למוסד בכפר-סבא.
סופה לנדבר: תסבירו לנו בבקשה, מה קרה, למה החלטתם לגשת למכרז ומה הליקויים של המכרז שאתם רואים נכון להיום.
יעקב פוליקוביץ: אני ראש שירותי בריאות הנפש במשרד הבריאות ואני רוצה לתת איזושהי תמונה קצרה ולענות לכל שאלותיך.
יעקב פוליקוביץ: האשפוזית שפעלה בחיפה הופעלה על ידי האגודה לבריאות הציבור כספק שירותים.
יעקב פוליקוביץ: משמע, זאת הייתה קניית שירותים של המשרד והגוף המפעיל היה גוף פרטי.
יעקב פוליקוביץ: זאת לא הפעלה ממשלתית אלא זה היה גוף פרטי.
יעקב פוליקוביץ: כך שאי אפשר לומר שאנחנו הפרטנו את השירות כאן כרגע והעברנו את זה מידיים ציבוריים לידיים פרטיות.
יעקב פוליקוביץ: הפיקוח בוודאי הוא של משרד הבריאות, הוא היה והוא יהיה של משרד הבריאות ואין לאף אחד כוונה להפסיק את הבקרה והפיקוח על השירות.
יעקב פוליקוביץ: בתוך זה חשוב לציין - כמו שציין מר אלון שלזינגר מהחשבות של המשרד - שחלק מהשיקולים בבחירת הזכיין הייתה המחשבה של מחיר נמוך מדיי ולכן הוא לא יצליח לתת ולספק את השירות המינימאלי הנדרש.
יעקב פוליקוביץ: לכן לא בחרנו את הספק עם ההצעה הכול כך נמוכה.
יעקב פוליקוביץ: בהערכה הבסיסית של החישוב היה שלא ניתן יהיה לספק את השירות הבסיסי הנדרש.
יעקב פוליקוביץ: להיכנס להתקשרות עם מישהו שאחר כך נצטרך לסגור אותו, אין טעם בכך כי המטופלים ייפגעו.
יעקב פוליקוביץ: זה באשר לשאלת הסכום הנמוך.
יעקב פוליקוביץ: כאשר יצאנו למכרז ולא נתנו פטור אוטומטי כפי שהיה עד כה במשך שנים ארוכות, הייתה זו החלטה שניתנה על פי החשב הכללי שהורה שלא ניתן להמשיך לתת הפטור האוטומטי וכי יש לצאת למכרז חיצוני.
יעקב פוליקוביץ: האגודה לבריאות הציבור כגורם מפעיל ניגשה גם היא למכרז, וכמו שצוין כבר היא הגישה את הצעתה בסכום גבוה מאוד ביחס להצעות אחרות שהיו, ואכן נבחר מפעיל אחר.
יעקב פוליקוביץ: יש לציין שבאותה אסיפת ספקים שהייתה - הורחבו הגבולות מנתניה דרומה לכפר סבא.
יעקב פוליקוביץ: הבקשה להרחבת הגבולות באה מאיזשהו גוף מכפר סבא ולא מהגוף הזוכה.
יעקב פוליקוביץ: יש לציין שלא היה הגוף הזוכה שביקש את ההרחבה, ואני מציין זאת כדי שלא ישמע כביכול שאנחנו הרחבנו גבולות על פי בקשת הזוכה.
יעקב פוליקוביץ: זה היה גוף אחר לחלוטין שבסוף לא ניגש למכרז.
יעקב פוליקוביץ: הזוכה שזכה הוא אדם שהפעיל במסגרת שלו שירותים לנגמלים גם קודם לכן, יש ניסיון טוב איתו מבחינה מקצועית ואין עוררין לגבי היכולת, הידע המקצועי שלו והגורם המקצועי שעובד שם.
יעקב פוליקוביץ: אני חושב שצריך לקחת את זה בחשבון שהשיקולים היו מקצועיים לחלוטין ולא גורמים אחרים.
יעקב פוליקוביץ: אני רוצה לציין שגם בפן האישי אני מאוד מבין את העובדים והדאגה שלהם למקום עבודתם, והחשש שלהם מכך שמופסקת עבודתם, אבל זה בהחלט מה שנקרא מערכת יחסי עובד מעביד של אותם עובדים עם האגודה לבריאות הציבור שהיא הגורם המפעיל ולא משרד הבריאות.