GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נח פלוג: אלה הן הבעיות.
נח פלוג: אני מקווה שאחרי שראש-הממשלה ביקש משני השרים להכין את התוכנית, משהו ישתנה.
נח פלוג: הישיבה שהייתה אמורה להתקיים מחר, נדחתה.
נח פלוג: אני מקווה שהחומר הזה יוגש לממשלה וסוף סוף יהיה פתרון לניצולי השואה.
נח פלוג: אף פעם לא יהיה פתרון מלא, אבל לפחות פתרון חלקי לניצולי השואה.
קריאה: יושב כאן נציג של שירותי בריאות כללית.
קריאה: אני שייך לאחת הקבוצות שהגיע ארצה לאחר 1946 ואני מקבל תמלוג חודשי מהאוצר.
קריאה: לפי הסכם בין האוצר לקופות החולים, אנחנו זכאים לקבל טיפול רפואי מקופת חולים שכל אחד שייך אליה, כולל תרופות לגבי סעיפי הנכות שהוכרו.
קריאה: התברר שקופת חולים ברוב צניעותה לא מפרסמת את זה בכלל.
קריאה: לא הוזרמו נתונים שלנו במחשבים שלה.
קריאה: ובכן, אם אני צריך להגיע לצילום רנטגן למשל לגבי סעיף שאני הוכרתי בו, אני לא מופיע במחשב.
קריאה: יש בידי פרסום רשמי של קופת חולים ובו נאמר מי זכאי להנחות ופטורים.
קריאה: כולם מופיעים שם, אבל נכי רדיפות הנאצים לא מופיעים שם.
קריאה: זה פרסום רשמי של קופת חולים.
קריאה: נכי המלחמה בנאצים כן מופיעים, אבל נכי רדיפות הנאצים לא מופיע.
קריאה: מי אחראי למחדל הזה?
סופה לנדבר: לאיזה קופת חולים אתה שייך?
קריאה: כללית.
קריאה: או האוצר, או קופת חולים, אני לא יודע מי.
קריאה: אני קצת ערני ואני יודע לעמוד על זכויותיי, ולכן אני פונה לפקידה שלי והיא מחזירה לי עבור ביקור אצל רופא מקצועי או צילום רנטגן, אבל יש הרבה אנשים – ואני חושב שזה הרוב – שלא יודעים ולא מכירים ולכן הם מפסידים את הזכויות שלהם.
קריאה: זאת שערורייה.
גיא עפארי: אני מודה ליושבת-ראש הוועדה חברת הכנסת סופה לנדבר על שהזמינה אותנו לקיים את הדיון, לחברת הכנסת מרינה סולודקין, לחבר הכנסת שמואל הלפרט ולחברת הכנסת קולט אביטל שמלווה אותנו זמן רב.
גיא עפארי: ביקשתם לדעת מה המצב.
גיא עפארי: כל יום מגיעות לקרן לרווחת ניצולי השואה בישראל מעל 500 פניות של ניצולי שואה לבקשת עזרה.
גיא עפארי: אני יכול לספר לכם על גברת מסוימת שהיא ניצולת שואה, היא גרה בתל-אביב, נמצאת בדירתה והיא לא מרשה לאף אחד להיכנס לדירה כי הגרמנים מחכים לה מחוץ לדלת, ואם היא תפתח את הדלת, הם ייכנסו.
גיא עפארי: ברווחה לא מכירים אותה, היא לא יוצאת מהדירה כי הגרמנים מחכים מחוץ לדלת, ואם היא תצא, הגרמנים יתפסו אותה, כך שאף פעם היא לא הגישה בקשה לפיצויים למרות שאם הייתה מגישה בקשה, היא הייתה זכאית לקבל פיצויים מהגרמנים, והיום אני מניח תגמולים ממשרד האוצר, אבל היא לא מסוגלת להגיע לאותה נקודה.
גיא עפארי: אף רשות לא מטפלת בה, היא לא אוכלת טוב כי השיניים שלה נרקבו, אבל היא לא יכולה לצאת, וגם אם היא תצא סוף סוף לרופא שיניים שהיא מאמינה לו, היא לא תקבל את הטיפול כי אין לה כסף והיא חיה מהבטחת הכנסה.
גיא עפארי: אף אחד לא עשה לה דבר רע, אבל מצד שני היא לבד.
גיא עפארי: הדבר היחיד שהצלחנו לעשות אחרי שלוש שנים של קשר זה שהיא אפשרה להיכנס לדירה לבת שירות לאומי של הקרן ועקב כך נוצר קשר והצלחנו לממן לה טיפול שיניים.
גיא עפארי: זה המצב שלה וזה מצב של עוד אנשים.
גיא עפארי: הפנייה שלנו אליכם היא פנייה לכמה דברים.
גיא עפארי: סוף סוף קמה ועדה בין-משרדית שתגיש את ההמלצות שלה.
גיא עפארי: אנחנו מבקשים שתתמכו בהמלצות, במיוחד שיש שם התנגדויות של משרדי הממשלה.
גיא עפארי: אני מניח שמשרד המשפטים ומשרד האוצר יתנגדו ואני מזכיר לכם שהם התנגדו גם לחלק אות לניצולי השואה כי היה צריך להקים מנגנון, פרסום וכדומה וזה כרוך בתשלום, והם התנגדו להקים מרכז מידע לניצולי השואה, כי גם זה עולה כסף.
גיא עפארי: אנחנו הצענו שיפרקו את הקרן ושתקום רשות ממשלתית ותיקח על עצמה את הנושא.
גיא עפארי: לא צריך להיות מצב שניצול שואה אין לו כתובת רשמית במדינת ישראל כדי שיוכל לפנות אליה.
גיא עפארי: אם מדינת ישראל לא מסוגלת לקחת את זה על עצמה, תטילו את זה על גוף אחר.
גיא עפארי: יש גופים שמטפלים בניצולים, יש את הלשכה לשיקום נכים, והיא יכולה לקבל את הסמכות לטפל בכל הניצולים, או שביטוח לאומי יקבל את זה עליו.
גיא עפארי: אני לא חושב שהעמותה צריכה לעשות את זה אלא אני חושב שמדינת ישראל צריכה לעשות זאת ואני חושב שאתם צריכים לקדם חקיקה בנושא ולתמוך בה כי יהיו על זה מאבקים ויהיו על זה כל מיני לחצים.
גיא עפארי: אני חושב שעם הכוח שיש לכם אתם צריכים ללחוץ על בנק לאומי, על קרן קיימת לישראל, על האפוטרופוס הכללי שיעבירו את הנכסים שלהם סוף סוף לחברה להשבת רכוש שהוקמה.
גיא עפארי: אלה הפניות והבקשות שלנו אליכם.
גיא עפארי: אל תתנו לדברים האלה לשקוע כי ישנה התעוררות ויש הרגשה שהציבור פתאום שומע.
גיא עפארי: שימו לב שבשנתיים האחרונות מדברים על מצבם של הניצולים ולא רק על השואה בתור סמל.
גיא עפארי: תפתחו את הטלוויזיה לפני 3-4 שנים ותראו שזה לא היה קיים אבל זה קיים עכשיו.
גיא עפארי: יש איזשהו מומנטום ובמומנטום צריך להכות עד תום.
שי סומך: ביום שישי היה פרסום בעיתון "הארץ" שיש ויכוח בין משרד הרווחה, לבין משרד האוצר, אבל כתבו שמשרד המשפטים הצטרף למשרד האוצר בוויכוח הזה.
שי סומך: הפרסום הזה הוא לא נכון והפרסום היה בטעות.
אהרון מולוטקובסקי: ברשימה של הארגון שלנו באשדוד יש לנו 531 אנשים שהם ניצולי שואה.
אהרון מולוטקובסקי: אנחנו רואים יום יום איך הם חיים.
אהרון מולוטקובסקי: הם פונים אלינו ואנחנו מגיעים אליהם לביקור ואנחנו רואים מה מצבם.
אהרון מולוטקובסקי: אנחנו מדברים על כך שהמצב שלהם מאוד מאוד קשה, אבל מה זה עוזר?
אהרון מולוטקובסקי: אנחנו רק מדברים ואנחנו לא יכולים לעזור.
אהרון מולוטקובסקי: הממשלה שלנו לא עוזרת עד עכשיו.
אהרון מולוטקובסקי: אומרים שעוד מעט יהיה עוד חוק אחד, עוד מעט יהיה עוד דבר, אבל כלום לא קורה.
אהרון מולוטקובסקי: רבותיי, לנו אין זמן.
אהרון מולוטקובסקי: בשנתיים האחרונות נפטרו 35 אנשים רק בעיר אשדוד ובשנה הזו, עד עכשיו, נפטרו 12 אנשים.
אהרון מולוטקובסקי: על האנשים האלה אנחנו יודעים אבל יש כאלה שאנחנו לא יודעים שהם נפטרו.
אהרון מולוטקובסקי: אנחנו מתקשרים, רוצים לתת להם מתנה לפסח, האישה אומרת שהבעל נפטר.
אהרון מולוטקובסקי: יש גברת שהיה לה סרטן ברגל והיא עברה ניתוח.
אהרון מולוטקובסקי: היא גרה לבד, אין לה קרובים, אין לה אף אחד בעולם, היא גרה עם החברה שלה בשכירות ומקבלת ביטוח לאומי ומקבלת מטפלת לכמה שעות שמגיעות לה אבל זה לא מספיק כי היא צריכה לקנות תרופות ואיך היא תשלם עבורן?
אהרון מולוטקובסקי: מאיזה כסף היא תשלם?
אהרון מולוטקובסקי: היא רנטה ומקבלת הבטחת הכנסה מביטוח לאומי.
אהרון מולוטקובסקי: אנחנו חייבים לעזור לאנשים האלה ואנחנו מאוד מבקשים לעשות זאת.
אהרון מולוטקובסקי: שמענו שראש-הממשלה, שמענו את יושבת-ראש הכנסת דליה איציק שאמרה ביום השואה שזהו, מספיק, צריך לעזור לאנשים האלה.
אהרון מולוטקובסקי: אנחנו מקווים שאכן כך יהיה.
אהרון מולוטקובסקי: עד עכשיו אף פעם ראש-הממשלה לא אמר שצריך לעזור לניצולים ואנחנו אכן מקוים לכך.
אהרון מולוטקובסקי: אומרים שמגיע לנו טובות, אבל אנחנו אומרים שקיבלנו קצת תודות יורי שטרן וכל החברים שעזרו לו.
אהרון מולוטקובסקי: יש לי תעודה מאוקראינה משנת 1991 ושם כתוב שכל מי שהיה בגטו ובמחנה ריכוז מקבל בדיוק מה שמקבל נכה.
אהרון מולוטקובסקי: זה באוקראינה, אבל אנחנו לא גרים באוקראינה.
אהרון מולוטקובסקי: הייתי בקייב, נכנסתי לאוטובוס, לא צריך לשלם, נכנסנו למטרו, לא צריך לשלם.
אהרון מולוטקובסקי: אנחנו בבית שלנו, אנחנו במדינה שלנו, ואיזה עזרה אנחנו מקבלים?
אהרון מולוטקובסקי: אני רוצה להודות לקולט אביטל, תודה רבה למרינה סולודקין, לסופה לנדבר, לכל חברי הכנסת שעוזרים לנו.
אהרון מולוטקובסקי: אנחנו יודעים שאתם עוזרים לנו, אבל אין מספיק קולות.
אהרון מולוטקובסקי: אנחנו מקווים שיהיה טוב ושלא נצטרך לקיים ישיבות מסוג זה שאנחנו מקיימים היום.
אהרון מולוטקובסקי: יש לנו בקשה.
אהרון מולוטקובסקי: הרבה ניצולי שואה, כולם, קיבלו מכתבים שהם צריכים למלא טפסים.
אהרון מולוטקובסקי: למכתבים צורף הטופס הכחול הזה שהגיע מוועידת התביעות, אבל יש הרבה אנשים שלא קיבלו.
אהרון מולוטקובסקי: אני מתקשר לוועידת התביעות ואומרים לי שאנחנו צריכים להתקשר למשרד האוצר, התקשרתי למשרד האוצר ושם נאמר לי שאני צריך להתקשר לוועידת התביעות.
אהרון מולוטקובסקי: אני מאוד מבקש ממך לבדוק את זה.
רפי פינטו: החוק בעצם מדבר על קבוצות מאוד מוגדרות שהן זכאיות להיכנס פנימה לתוך החוק.
קולט אביטל: בנושא התרופות?
רפי פינטו: עדיין לא.
רפי פינטו: בסך הכול מי שרשאי להיכנס פנימה, כנרדף, לחוק הזה, מוגדר מי שמקבל מקרן סעיף 2 או מי שקיבל מקרן הזיכרון עבור עבודת פרך וכדומה.
רפי פינטו: קרן סעיף 2 זה 25-26 אלף אנשים שמקבלים רנטה חודשית, ומקרן הזיכרון קיבלו כ-75 אלף אנשים.
רפי פינטו: זה לא מאה אחוזים אלא משהו בסביבות 80 אלף אנשים שזכאים היום להיכנס פנימה אלמלא הייתה התניה נוספת וההתניה הנוספת היא שהם גם יקבלו הבטחת הכנסה.
רפי פינטו: החתך הזה של אלה שעברו את התקופה הקשה הזאת יחד עם הבטחת הכנסה, חותכת כאן ומורידה את זה לפחות מ-10,000 אנשים.
קולט אביטל: כשהוא הגיש את הצעת החוק, האוצר הוציא לו את הנשמה וטען שזה 100 אלף אנשים.
קולט אביטל: אנחנו כל הזמן אמרנו שאלה 20 אלף אנשים.
רפי פינטו: אני איש ביצוע ואני אספר לכם.
רפי פינטו: יש כאן בעיה כי מצד אחד יש קרוב ל-100 אלף אנשים שברחו מברית-המועצות והקבוצה הזאת בדרך כלל לא נכללת בקבוצה השנייה כי הם לא היו במחנות ריכוז וכן הלאה.
רפי פינטו: מצד שני 100 אלף אחרים שכן נמצאים שם, הם נמצאים בהבטחת הכנסה כי הם הרבה שנים בארץ וגם מקבלים.
רפי פינטו: החתך של שני הדברים האלה נותן לנו משהו שהוא קצת פחות מ-10,000.
רפי פינטו: אני לא רוצה להתחייב על כך שזה המספר הסופי, אבל זה נכון לרגע זה.
רפי פינטו: מי שיודע מי אלה ה-75 אלף ומי הם ה-25 אלף האלה, זאת ועידת התביעות, חיבר אותם עם הביטוח הלאומי ויצר את החתך.
רפי פינטו: החתך הזה הביא לקצת יותר מ-8,500 מקרים והוא לקח את הטפסים שלנו ושלח לכל ה-8,500 אנשים.
רפי פינטו: זה היה בערך לפני חודש, ואולי פחות מחודש.
רפי פינטו: מאז ועד היום קיבלנו קרוב ל-5,000 בקשות, כך שברור שזה קשה, אבל 5,000 בקשות כבר נמצאות אצלנו.
רפי פינטו: כוח האדם שביקשנו התעכב והוא מגיע רק בימים האלה כדי לטפל בזה ולכן היו בעיות של מענה טלפוני.
רפי פינטו: זאת אומרת, כוח האדם שקיבלנו אותו מגיע רק בימים אלה, אבל כבר יש פתרון.
סופה לנדבר: מה מספר הטלפון שהאנשים יכולים לפנות דרכו?
רפי פינטו: הכול מפורסם.
סופה לנדבר: זה מפורסם בטפסים.
רפי פינטו: לפני חודש התכוונתי לצאת עם מודעות בעיתונות, אבל דחיתי את פרסומה לעוד שבועיים.
רפי פינטו: למה ללחוץ על המערכת שממילא עמוסה וקורסת כאשר תחולת החוק היא רק מה-1 ביולי?
רפי פינטו: בואו נטפל קודם כל בקבוצה הזאת, שכמו שאמרתי 5,000 כבר פנו, יש מענה טלפוני, אנשים עונים למרות שלא קיבלנו עדיין כוח אדם, עונים גם אחר-הצהרים, עונים בעברית וברוסית ולא מפנים למקום אחר.
רפי פינטו: סביר להניח שמי שלא קיבל, בסופו של דבר לא יקבל, אבל מי שרוצה, מקבל אצלנו את הטופס, שולחים לו את הטופס, הוא ממלא אותו בעזרת
רפי פינטו: כם אחרי שקיימנו יום עיון ולימדנו אתכם איך לעבוד מול האוכלוסיות שלכם, וזה עובד מצוין.
רפי פינטו: אתם ממלאים יפה, הטפסים מגיעים אלינו ובתקופה של פחות מחודש קיבלנו בקשות של 5,000 אנשים.
רפי פינטו: מבחינת הישג, זה הישג יפה מאוד.
סופה לנדבר: אומרים לי כאן שיש אנשים שכן מגיע להם אבל הם לא קיבלו את הטפסים.
רפי פינטו: כל אחד יכול למלא את הטפסים.
רפי פינטו: שלחתם לנו רשימות מהסניפים שלכם ושלחנו אליכם את הטפסים.
רפי פינטו: כל אחד שרוצה לבקש, ואפילו אם הוא מפקפק אם מגיע או לא מגיע, שימלא את הטפסים, ישלח והם יגיעו אלינו.
סופה לנדבר: תן לנו מספר טלפון שנוכל להודיע עליו.
רפי פינטו: יש לנו שני טלפונים: טלפון רב-קווי בתל-אביב: 03-5682651.
רפי פינטו: יש לנו גם טלפון עם אנשים דוברי רוסית.
רפי פינטו: בימים אלה אנחנו מגייסים כוח אדם ולכן שני הטלפונים האלו יהיו פתוחים עד שעה 8:00 בערב.
רפי פינטו: מספר הטלפון הזה יעבוד גם בשפה הרוסית ויהיה פתוח עד שעה 8:00 בערב.
רפי פינטו: מתוך ה-5,000 טפסים שקיבלנו כבר קלטנו כ-2,000 מקרים ואנחנו סורקים את כל הטפסים האחרים.
רפי פינטו: אני מניח שנסיים הכול לקראת אוגוסט.
רפי פינטו: אני מקווה שאנשים שהגישו עד היום יוכלו להיכנס פנימה ולקבל את הכסף כבר באוגוסט.
רפי פינטו: אנחנו התחייבנו שכל מי שיגיש השנה, יקבל.
רפי פינטו: אנחנו נגיע למצב שכל מי שיגיש השנה, יקבל השנה את הסכום השוטף.
רפי פינטו: הקבוצה הזאת גם זכאי להטבות במשרד השיכון.
רפי פינטו: יש לנו נוספת שהיא פטור מאגרת טלוויזיה וכאן אנחנו עובדים מול רשות השידור.
סופה לנדבר: אנחנו דאגנו לכך.
רפי פינטו: כל זמן שאתם דאגתם, זה נחסך מאתנו.
רפי פינטו: בקבוצה הזו אנחנו נטפל.
רפי פינטו: התשתית שאנחנו מקימים כאן תוכל מאוד לעזור למה שרוצים לפתח בוועדה של משרד הרווחה.
רפי פינטו: יוצרים כאן תשתית אתה נוכל אחר כך לפתח את כל הנושא.
רפי פינטו: אם רוצים לתת משהו ל-250 אלף אנשים, יצטרכו לעשות עבודה ואנחנו מתחילים להיות ערוכים לכך.
מרינה סולודקין: משרד הקליטה, אחרי חוק הווטרנים, הקים את המערכת הזאת המשותפת בשנת 2001.
קולט אביטל: אני רוצה לשאול אותך שאלה לגבי קבוצה שלא מיוצגת סביב השולחן ואלה כל העולים שהגיעו לארץ מבולגריה ומרומניה לגביהם הוגש בג"ץ בדצמבר, לפני כמעט שנתיים.
קולט אביטל: אתם אז הייתם אמורים להתחיל לשלם אבל עניתם שאין לכם כוח אדם.
קולט אביטל: פניתי לשר האוצר וביקשתי להוסיף כוח אדם.
קולט אביטל: חלק מהבולגרים מקבלים ולרוב הרומנים אומרים שאין להם סיבה לבוא.
קולט אביטל: אני רוצה לדעת למה ואני רוצה לדעת מה אתם עושים עם זה.
רפי פינטו: בדרך כלל הלשכה שלנו קיבלה כ-2,000 פניות חדשות כל שנה.
רפי פינטו: אז היה פסק הדין ששינה את ההלכה שרווחה.
רפי פינטו: מאוקטובר שנה שעברה ועד היום קיבלנו 9,000 פניות חדשות.
רפי פינטו: ה-9,000 האלה מתפלגים כך שיש 7,600 מקרים שהם בולגרים ורומנים כאשר הרוב בולגרים, ו-1,400 ממדינות אחרות כמו צ'כיה, טוניס וכדומה.
רפי פינטו: שקיבלנו כוח אדם וגם הוא הגיע באיחור ולאחר ויכוחים רבים.
רפי פינטו: נמצאים כאן נציגי משרד המשפטים כאשר עם היו לנו הרבה התדיינויות עם משרד המשפטים.
רפי פינטו: היו בעיות קשות של פרשנויות של חוק.
קולט אביטל: בג"ץ קבע ופסק.
רפי פינטו: משרד המשפטים רצה לומר שמי שנדחה בעבר, לא יוכל לקבל בכלל לפי החוק.
רפי פינטו: זה מה שאמר משרד המשפטים.
קולט אביטל: גם לפי הבג"ץ.
רפי פינטו: יש מה שנקרא סופיות הדיון.
רפי פינטו: בקטע הזה הירשזון בצורה מאוד אמיצה אמר שאנחנו ניתן לכולם.
רפי פינטו: אנחנו נמצאים במצב שעם כמעט כולם אנחנו אחרי.
רפי פינטו: יש קבוצה קטנה של 600 אנשים, מתוך 7,600, שאנחנו עדיין לא סיימנו את הטיפול בהם.
קולט אביטל: כמה אנשים כבר מקבלים?
רפי פינטו: 4.
רפי פינטו: 100 אנשים מתוך ה-7,600 איש שכבר מקבלים.
רפי פינטו: יש עוד 900 אנשים שאישרנו אותם ושצריך להעביר אותם לאישור כספי.
מר פלדמן: אני נציג של קרן נדב.
מר פלדמן: קרן נדב היא קרן שעובדת ביחד עם קרן היסוד ואנחנו מתמקדים יותר בפרויקטים החינוכיים.
מר פלדמן: אחד התורמים של קרן נדב – שביקש במיוחד לא לציין את שמו - לפני כחודש ראה איזושהי כתבה ויזואלית שבאה בהמשך להתעוררות הציבורית שקיימת עכשיו בארץ, על חלוקת מזון שעשו באשדוד, ושם ראיינו אישה מאוד מסכנה, שכבר הלכה לצערנו לעולמה.
מר פלדמן: אותו תורם אמר שאנחנו חייבים לעזור ולתרום לאנשים האלה וקיבל החלטה לתרום מיליון שקלים לבעיות עכשוויות, בעיות שקיימות עכשיו.
מר פלדמן: כמובן שזו טיפה בים ומהווה מחווה בלבד, אבל את מיליון השקלים האלה אנחנו רוצים לחלק לאלף אנשים כך שכל אחד יקבל אלף שקלים.
מר פלדמן: אנחנו מאוד מקווים שזו התחלה וברגע שאותו אדם ייכנס לדרך הפילנטרופית הזאת, ימשיך בה.
מר פלדמן: אנחנו רואים כאן התחלה של פעילות מאוד נדיבה שמאוד מתאימה לקרן נדב.
מר פלדמן: דרך המשרד של סופה לנדבר בכנסת קיבלתי כבר חלק מהרשימות בהן נמצאים 700 אנשים ואנחנו מחכים לקבל מהארגונים עוד שמות.
קריאה: אף אחד לא ביקש מאתנו להכין רשימות.
מר פלדמן: אנחנו מחכים לרשימות.
מר פלדמן: כאמור, אנחנו יכולים להוציא אלף המחאות על סך אלף שקלים בכל המחאה.
מר פלדמן: אני מניח שבסוף נקבל אלף שמות אליהם נוכל לשלוח את ההמחאות האלה.
סופה לנדבר: תודה לתורם שגילה נדיבות ולב פתוח.
סופה לנדבר: בשם הניצולים והארגונים, אני מודה לכם.
סופה לנדבר: מאחר שמדובר בהמחאות אישיות, הארגונים יכינו רשימות עם מספרי טלפונים ואני חושבת שיש כאלה שחיים במצב בלתי נסבל.
סופה לנדבר: מר פלדמן תיאר את המצב של אישה שהייתה עורכת-דין במקצועה, ולצערנו היא לא נמצאת בינינו והלכה לעולמה לפני מספר חודשים.
סופה לנדבר: את האישה הזאת מצאה ברחוב שכנה שלי והיא סיפרה לי שהאישה חיה במצב קשה מאוד והיא צריכה להביא לה כל חודש ולהוסיף לה כמה דברים אלמנטאריים שאני לא רוצה עכשיו לתאר.
סופה לנדבר: אני הקמתי קרן בפדרציה של דוברי רוסית, שחברה בה גם חברת הכנסת מרינה סולודקין ועוד אנשים רבים וטובים שתרמו לקרן, והבאנו לה מזון.
סופה לנדבר: פתחתי בבית שלה את המקרר.
סופה לנדבר: כאשר שאלתי אותה אם מותר לפתוח את המקרר, היא אמרה שזה סתם ארון ולא מקרר.
סופה לנדבר: כאשר פתחתי את "הארון" הזה, חשכו עיניי.
סופה לנדבר: מדובר באישה מכובדת מאוד שחיה בשכירות וכל קצבת הזקנה שקיבלה הייתה לשכר דירה, כך שכלום לא נשאר לה לקיום.
קולט אביטל: שאלה אינפורמטיבית.
קולט אביטל: כיוון שאנחנו מדברים על אנשים נזקקים, אני רוצה לפנות לנציג הקרן שיאמר לנו בכמה מקרים אתם מטפלים בשנה וכמה אנשים עומדים בתור.
קולט אביטל: המלחמה שלנו הייתה שמה שאתם מקבלים מספיק לאיקס אנשים ובהמתנה נמצאים כ-15 אלף אנשים.
קולט אביטל: כדאי שאנשים כאן ידעו מה המצוקה האמיתית, מה כמות הנזקקים, כי גם האוצר בזמנו הטיל על הקרן להגיש דוח כזה.
גיא עפארי: יש היום כ-19 אלף ניצולי שואה שאנחנו עוזרים להם עזרה מתמשכת.
גיא עפארי: כלומר, זה לא מענק חד-פעמי אלא עזרה קבועה במספר אפיקי סיוע.
קולט אביטל: זה בתיאום עם הביטוח הלאומי.
גיא עפארי: רובם בתיאום עם הביטוח הלאומי וחלקם עקב מצוקות אחרות.
גיא עפארי: כולם נזקקים או ברמה תפקודית מאוד גבוהה, או ברמה כלכלית מאוד גבוהה ואין ביניהם אנשים שהכנסותיהם גבוהות או שהם יושבים בביתם מאושרים או יוצאים לטיולים באירופה.
גיא עפארי: בנוסף ל-19 אלף אנשים האלה שאנחנו מטפלים באופן קבוע, יש את הנושא של מענקים אישיים כאשר כאן אנחנו מעניקים עזרה לאנשים בנושא של תרופות שאינן בסל, טיפול שיניים, משקפיים, דברים שאין להם עזרה ממקורות אחרים.
גיא עפארי: אנחנו עושים זאת בשיתוף כל הארגונים והמרכזים האחרים, עם הלשכה לשיקום נכים, עם ועידת התביעות מבחינת העברת מידע לאנשים.
גיא עפארי: בקרן יש היום כמעט 4,000 בקשות שמחכות לכספים.
גיא עפארי: אני חייב לומר שבדצמבר שנה שעברה התקבלה הודעה על 20 מיליון שקלים והצלחנו לעזור לכ-5,000 אנשים ולא הצלחנו לנצל את כל התקציב כך שרובו הועבר השנה.
גיא עפארי: השנה קיבלנו כבר כספים ממשרד האוצר, אבל אני לא זוכר כמה.
גיא עפארי: לא קיבלנו את כל הכספים אבל אנחנו בטוחים שנקבל אותם.
חן יוריסטה: אני רוצה להודות ליושבת-ראש הוועדה, לחברת הכנסת קולט אביטל, לחברת הכנסת מרינה סולודקין שכאשר הייתי מנכ"ל הקרן לרווחה לפני תשע שנים, כבר אז ביקרה אותנו בקרן ומודעת מאוד למצב.
חן יוריסטה: גם חבר הכנסת הלפרט שישב כאן קודם עוסק בנושא הזה שנים רבות.
חן יוריסטה: באמת, ללא הפעילות שלכם לא היינו יושבים כאן היום.
חן יוריסטה: הנושא עלה לראש סדר העדיפויות הציבורי בעקבות הפעילות שלכם.
חן יוריסטה: בפעם האחרונה שהייתי בישיבת הוועדה הזה היה בעקבות החוק של יורי שטרן.
חן יוריסטה: גם אני השתתפתי בישיבה האחרונה בה השתתף יורי שטרן ואנחנו תמכנו בחוק כפי שהוא הוגדר מלכתחילה, כאשר הגדרתו הייתה רחבה הרבה יותר והיא הכילה גם הרבה יותר אנשים וגם הרבה יותר כסף, ועדיין לחוות דעתנו – ואת זה אמרתי לשר האוצר מר הירשזון – לא היינו מגיעים לאותו סף תקציבי של 65 מיליון שקלים שדיברנו עליו אז.
חן יוריסטה: כפי שהבטחתי כבר אז לוועדה, אמרתי והבטחתי את זה ליושב-ראש הוועדה, חברת הכנסת לנדבר, אנחנו נשתדל לעשות כל מה שנוכל כדי להקל על האנשים על מנת שלא יצטרכו להשתרך ממקום למקום ולא יצטרכו לבקש ולפנות ממקום למקום.
חן יוריסטה: לאחר שקיבלנו את האישור, עשינו על חשבוננו הפגשה עם הנתונים של ביטוח לאומי, בדקנו מי מקבל השלמת הכנסה ומי על פי רשימת הקריטריונים של החוק זכאי לקבל כסף, ושלחנו לו לא רק את האישור שלנו אלא גם את הטפסים שקיבלתי מראש מרפי על מנת שאלה לא יצטרכו להגיע לא למשרד האוצר ולא לשום מקום אחר, כולל טופס גם בעברית וגם ברוסית שאנחנו תרגמנו.
חן יוריסטה: אנשים ידעו שכל מה שהם צריכים לעשות, זה למלא טופס פשוט מאוד – שלחנו גם הסברים ברוסית – ולשלוח ביחד עם האישור שלנו ולא לעשות שום דבר אחר.
חן יוריסטה: נשלחו כ-8,500 מכתבים לכל האנשים ברחבי הארץ.
חן יוריסטה: מי שאין לו טופס כחול, כנראה לפי הרשימות שלנו באותו רגע שאנחנו בדקנו, לא זכאי.
חן יוריסטה: אינני יודע אם היום הוא כבר קיבל השלמת הכנסה, ויתכן שהוא כן זכאי, אינני יודע, אבל אפשר להגיש גם בלי האישור הזה.
חן יוריסטה: אני קבעתי עם רפי שבמידה שישלחו לנו את הנתונים, אנחנו כבר נבדוק אותם אצלנו.
חן יוריסטה: אין חובה שיהיה טופס כחול, למרות שלמיטב ידיעתנו מי שלא קיבל את הטופס הכחול באותו רגע, אנחנו לא חושבים שהוא זכאי.
יאיר: אני רוצה לומר שמשרד האוצר מודע לקשיים, לבעיות ולמצב הקשה של רבים מניצולי השואה ועושה מאמצים.
יאיר: שר האוצר, שהוא גם ראש-הממשלה, מנסה לעשות מאמצים כבירים כן לפנות משאבים וזאת כאשר אנחנו עובדים בעולם של משאבים מוגבלים.
יאיר: כולם מאשימים את האוצר, אבל האוצר לא מדפיס כסף ומחביא אותו במחסנים חבויים.
יאיר: אם כן, משרד האוצר כן עושה את מרב המאמצים להקצות לנושא הזה משאבים בשנים הקרובות ולהגדיל אותם.
יאיר: מצד שני, משרד האוצר מנסה למצוא את הקבוצות הנזקקות ביותר ומשרד האוצר מנסה לתעדף מבין האנשים מי באמת הנזקק ביותר.
יאיר: אנחנו עובדים עם הרבה אנשים, ביניהם גם מר נח פלוג, ואנחנו מנסים להגדיר מי הקבוצות שהכי זקוקות לעזרה הזאת.
יאיר: יש את הקבוצה של ה-1.1.1947.
סופה לנדבר: אם אנחנו נותנים למשרד האוצר - כל ארגוני העולים יודעים מי אלה האנשים הללו – מה אתם עושים אתה?
יאיר: זה לא עניין של רשימה אלא זה עניין של הגדרות.
יאיר: יש עכשיו רצון גדול להעביר חוקים שכוללים את כולם וצריך להבין שמדינת ישראל אף פעם לא הגדירה מיהו ניצול שואה.
יאיר: מדובר כמעט במיליון ו-250 אלף אנשים שמהווים 40 אחוזים מאוכלוסיית הקשישים במדינת ישראל.
יאיר: לתת אלפי שקלים בחודש לאוכלוסייה גדולה כזו, מדובר בעלויות בסכומים של מיליארדי שקלים.
יאיר: כאמור, אנחנו מנסים לתעדף את האנשים ולמצוא את האנשים הנזקקים ביותר.
יאיר: יש את הבעיה הקשה של העולים החדשים שמהווים את הקבוצה החלשה ביותר, אנשים שהגיעו לא מזמן, ויש את המעגל הראשון של ניצולי השואה שנפלו בין הכיסאות ובאמת מגיע להם, כולל גם הקבוצה של ה-1.1.1947.
יאיר: משרד האוצר כן עושה את המאמצים כמיטב יכולתו להקצות את המשאבים לכך.
סופה לנדבר: יש אנשים נדיבים שכאשר הם רוצים לעזור, הם תורמים מיליון שקלים ועוד מיליון שקלים ועוד כמה מאות אלפי שקלים ונותנים לאנשים האלה עזרה.
סופה לנדבר: אני חושבת שהאוצר של מדינת ישראל צריך להגיע ממילים למעשים.
סופה לנדבר: מדובר באנשים שזקוקים ולא צריך לחפש אותם כי אנחנו מכירים אותם.
סופה לנדבר: אתם לא צריכים לחפש אותם כי הארגונים מכירים אותם.
יאיר: בשנים האחרונות משרד האוצר הגדיל את התמיכה שלו בקרן הרווחה לניצולי השואה במאות אחוזים.
יאיר: היום הסכום עומד על כמה עשרות מיליוני שקלים.
יאיר: חוץ מזה, לא צריך ל שכוח שמשרד האוצר, תקציב המדינה, יש תמיכה של כמעט מיליארד וחצי שקלים כל שנה לניצולי השואה.
יאיר: כאשר מדברים על קבוצות הרבה יותר גדולות של המעגל השני והשלישי, מגיעים למספרים הרבה יותר גבוהים.
יאיר: כאמור, אנחנו מנסים למצוא את הפתרונות הממוקדים שיעמדו במגבלה התקציבית שלנו.
סופה לנדבר: כמו שאמרה קולט אביטל שיזמה חקיקה, גם אני יוזמת הצעת חוק.
סופה לנדבר: אני חושבת שתוספת לאנשים האלו ששייכים לניצולי השואה ומוגדרים כניצולי שואה, אלה שחיים רק מקצבת זקנה, צריכה להיות תוספת חודשים לפחות של 500 שקלים כל חודש.
סופה לנדבר: נכון, זה יעלה כסף למדינת ישראל, אבל למדינת ישראל יש היום כספים ואנחנו יודעים זאת, לא רק מהתקשורת אלא אנחנו יודעים זאת עת אנחנו מאשרים את התקציבים של מדינת ישראל.
סופה לנדבר: מדינת ישראל ממילים והכרזות חייבת לעבור למעשים.
סופה לנדבר: לא צריך לחפש את האנשים שקיימים ואנחנו רואים את הדוגמה כאן.
סופה לנדבר: חובתה של מדינת כלפי האנשים האלה וכל זמן שהם חיים, הם לא צריכים לחיות מתחת לקו העוני.
נועה פרסטר: לקופות יש הסכם עם משרד האוצר בנוגע לאותם 40 ומשהו אלף שרשומים.
נועה פרסטר: אלה אנשים שרפי פינטו היה צריך להעביר אלינו את השמות שלהם כך שנוכל להזין אותם למחשבים שלנו והאנשים האלה היו מקבלים תרופות חינם, בסל או לא בסל, כמובן בקשר לנכותם כאשר מן הסתם נכותם משתנה.
נועה פרסטר: הקופות היו צריכות לקבל כספים עבור הטיפול הרפואי בהם ועל חשבון האוצר.
נועה פרסטר: לצערנו מסתבר, כתוצאה מהכתבה של אורלי פדרבוש, שאצלנו בכללית רשומים רק 10,000 אנשים כאלה.
נועה פרסטר: חיים שוורץ לא היה רשום אצלנו לא באשמתנו אלא בגלל שלא קיבלנו את השם שלו ממשרד האוצר כי משרד האוצר צריך לשלם עבור האנשים האלה.
נועה פרסטר: אני אשאיר לכם את ההסכם שיש לנו עם משרד האוצר וכדאי שמישהו ידאג לכך שנקבל את השמות של האנשים האלו ולא יעלימו אותם מאתנו כדי שלא נשלם עבורם.
נועה פרסטר: אז האדון שדיבר קודם לכן לא היה צריך לפנות למזכירה ולאף אחד אחר.
נועה פרסטר: אמנם אוהבים לראות בנו גוף רע ורשע, אבל בקטע הזה אנחנו מוכנים לקבל כרגע את הרשימות.
נועה פרסטר: יש לנו את ההסכם וחבל שהמדינה חוסכת על חשבון הניצולים.
קריאה: ההסכם לא קיים.
נועה פרסטר: זה בגללם.
ירח שפירא: המצב החוקי הוא שאנחנו חייבים לתת טיפול רפואי מלא וחינם במחלות המוכרות.
ירח שפירא: הרוב הגדול ביותר שלנו, כמעט כולם, מוכרים במה שנקרא פוסט-טראומה, ואני מדבר על ניצולי הרדיפות.
ירח שפירא: הם סובלים מפוסט-טראומה.
ירח שפירא: כדי להיות נכה אצלנו בנושא של פוסט-טראומה, די לאדם שמביא איזשהו פתק מהרופא שהאיש לא ישן טוב בלילה, ואנחנו מכירים במחלה והאיש מקבל את ה-25 אחוזים.
ירח שפירא: יש לנו היום למעלה מ-14 אלף אנשים שבנוסף לפוסט-טראומה סובלים ממחלות אחרות.
ירח שפירא: האנשים האלה שפנו אלינו, הפנינו כל אחד לקופת החולים וכל אחד מקבל טיפול רפואי חינם בכל המחלות.
ירח שפירא: בעקבות הכתבות שהתפרסמו קיבלנו אלפי טלפונים מאנשים וכאשר הוסבר להם שכל מה שאנחנו נותנים זה רק במחלות המוכרות, הם ירדו מהנושא משום שאם הוא מוכר אצלנו רק בפוסט-טראומה או שהוא מקבל תרופה להרגעה שעולה לו משהו כמו 12-15 שקלים בחודש, הוא לא מעוניין לקבל את ההפניה, או שהוא לא מקבל שום תרופה וגם אז הוא לא מעוניין לקבל תרופה.
ירח שפירא: הזכות הזאת יחד עם יתר הזכויות של הנכים שלנו לקבל את הטיפול הרפואי המלא מפורסמת בחוברת הזכויות שאנחנו שלחנו לכל הנכים שלנו.
סופה לנדבר: ברשימת הנכים שאתם מכירים, בכמה אלפי אנשים מדובר?
ירח שפירא: אנחנו מטפלים היום בכ-40 אלף איש לפי חוק נכי רדיפות הנאצים, מתוכם יש למעלה מ-14 אלף איש שהשמות שלהם הועברו לקופות החולים.
ירח שפירא: יש 26 אלף אנשים שכנראה לא מעוניינים בזה.
נועה פרסטר: איך זה יכול להיות ש-26 אלף אנשים לא מעוניינים?
ירח שפירא: האינטרס שלכם ברור, אבל אם האיש לא מקבל תרופה עבור המחלה המוכרת, אין לו שום סיבה בעולם לבקש מאתנו הפניה לקופת חולים.
ירח שפירא: אנחנו מניחים שזו הסיבה שהם לא פונים אלינו.
סופה לנדבר: איך שאלתם אותם?
ירח שפירא: אנחנו מפרסמים את הזכויות האלה בכל מקום.
נועה פרסטר: גם מחלת הסרטן קשורה לנכות שלהם.
ירח שפירא: אם הוא יהיה מוכר, הוא יקבל.
סופה לנדבר: אני חושבת שיש כאן בעיה בתקשורת.
נועה פרסטר: לא, אין בעיה בתקשורת.
נועה פרסטר: הם לא נותנים לנו.
ירח שפירא: אנחנו פועלים לפי החוק ולפי תקנות טיפול רפואי.
ירח שפירא: מי שמבקש מאתנו טיפול רפואי, צריך ליזום פנייה אלינו ואם צריך הפניה, אנחנו מפנים אותו לקופת חולים.
סופה לנדבר: אני חושבת שאתם אלה שצריכים לדפוק על דלתו של כל אדם.
ירח שפירא: אנחנו עושים את זה ומזמינים אותו לפנות אלינו אם הוא רוצה, אבל אי אפשר להכריח אותו.
רפי פינטו: יש 25 אלף אנשים שלא צריכים לקבל תרופות והם לא מקבלים וגם אם נעביר אותם לשם, הם לא יקבלו.
סופה לנדבר: אני חושבת שזה עניין של קופת חולים מול משרד הבריאות.
רפי פינטו: לא.