GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רפי פינטו: בואו נצא מהנחה שמתוך ה-25 אלף, 24,500 לא צריכים לקבל תרופות.
נועה פרסטר: למה?
ירח שפירא: כי הם לא רוצים לקבל תרופות.
ירח שפירא: הם מקבלים תרופות רק לגבי הנכות המוכרת.
ירח שפירא: גם העדכון לא נעשה אוטומטית.
ירח שפירא: אם אדם אומר שיש לו סרטן ויש לזה קשר לנכות, אנחנו מכירים ונותנים לו את התרופות.
ירח שפירא: אני חייב לומר שאם אנחנו מעבירים את ה-25 אלף אנשים האלה, אנחנו מעבירים 60 מיליון שקלים מקופת המדינה לקופות החולים ללא צורך ובלי שזה יעשה שום דבר.
ירח שפירא: סתם נעביר 60 מיליון שקלים לקופות החולים וציבור ניצולי השואה לא ייהנה ממנו.
ירח שפירא: יש הרבה דברים שאפשר לעשות עם הכסף הזה לטובת ניצולי השואה.
ניר קידר: שר הבריאות חבר בוועדה הבין-משרדית של משרד הרווחה והציע מגוון רחב של הצעות שעומדות לפני הוועדה והיא צריכה להחליט אם היא מקבלת אותן או לא.
ניר קידר: ההצעות האלה כוללות גם פטור מתשלום עבור תרופות, פטור עבור ביקורים אצל רופא ועוד הרבה פטורים והנחות בהשתתפויות עצמיות.
ניר קידר: משרד הבריאות ושר הבריאות רואה את עצמו מאוד מחויב לנושא של צמצום ההשתתפות העצמית של ניצולי השואה והוא רוצה לעשות את זה תחת הגדרה רחבה ביותר של ניצולי שואה.
ניר קידר: כאמור, שר הבריאות חבר בוועדה והוועדה תקבל את מסקנותיה ותעביר אותן הלאה.
ניר קידר: אנחנו מאוד מקווים שהצעות שר הבריאות יתקבלו בוועדה.
סופה לנדבר: מה שקורה הוא שאם לא רוצים לפתור משהו, מעבירים אותו לדיון בוועדות שמוקמות לצורך כך.
נחום עידו: כפי שהוזכר קודם, שר הרווחה הקים ועדה בין-משרדית שעוסקת במשך החודש האחרון בנושא הזה ורוב האנשים שנמצאים פה חברים בוועדה ושותפים לה.
נחום עידו: בתוך יומיים-שלושה שר הרווחה יפרסם את המלצות הוועדה.
נחום עידו: ההמלצות כוללות ארבעה פרקים כאשר הפרק הראשון הוא פרק חשוב מאוד והוא ההגדרה של ניצול שואה וההגדרה תהיה מאוד מאוד רחבה.
נחום עידו: זאת אומרת, פעם ראשונה ייכנסו לתוך ההגדרה האלה כנראה כל ה-250 אלף אנשים שאנחנו מדברים עליהם.
נחום עידו: הדבר השני שיהיה הוא הנושא הכספי, זאת אומרת, הגמלה הכספית, האם זו תהיה גמלה, למי תהיה גמלה, מי יקבל גמלה ומה הגובה שלה.
סופה לנדבר: ההגדרה שאומרת מיהו ניצול שואה תהיה רחבה?
נחום עידו: כן, יותר רחבה מהקיימת היום.
שמואל הלפרט: כבר 60 שנים שואלים מיהו ניצול שואה, ועדיין לא יודעים.
נחום עידו: הדבר השני יהיה הסיוע הכספי, אותם מענקים, אותן גמלאות למי שאיננו מקבל היום שום דבר.
נחום עידו: הכול כמובן במשא ומתן עם משרד האוצר.
סופה לנדבר: מה המלצות הוועדה?
נחום עידו: אני לא יכול לומר כרגע כי זה בגיבוש.
נחום עידו: ברור שבתוך יומיים-שלושה יהיו המלצות בנושא הזה.
קריאה: הוועדה הוקמה על ידי ראש-הממשלה כדי לפתור אחת ולתמיד את בעיית ניצולי השואה.
נחום עידו: זה נאמר כאן קודם לכן.
נחום עידו: יש גיבוי של ראש-הממשלה והכול זה עניין פוליטי ואנחנו נראה מה יהיו המסקנות.
נחום עידו: הנושא השלישי הוא סל שירותים כאשר אנחנו מגדירים מהו סל השירותים שהמדינה יכולה לתת – מה שנקרא בשפה המקצועית שירותים בעין – לניצולי השואה.
נחום עידו: זאת אומרת, פעולות מבחינת בריאות, מבחינת רווחה, אם זה דיור בבתי אבות או במקומות אחרים, סיעוד וכל מה שקשור בזה שגם הוא יהיה.
נחום עידו: הנושא הרביעי שאנחנו מדברים עליו הוא מתן איזשהו אות הוקרה לניצולי השואה.
נחום עידו: כאמור, הדוח הזה יתפרסם בתוך יומיים-שלושה ואני מאוד מקווה שבאמת יביא לאיזושהי הגדרה חדשה ומזור לניצולי השואה.
סופה לנדבר: ישראל, אנחנו רוצים לשמוע מה עושה משרד השיכון.
סופה לנדבר: יש לנו בקשה משר השיכון.
סופה לנדבר: אנחנו רוצים שאתם תקבעו במדיניות משרד השיכון את הטיפול באותם אנשים ניצולי שואה שחיים בקומות גבוהות וכמו ששמענו לא יכולים ולא מסוגלים לרדת במדרגות והם בחזקת בני ערובה.
ישראל שוורץ: כל אלה שמתגוררים בדיור ציבורי ורוצים לעבור להוסטלים, אנחנו נעביר אותם בשמחה להוסטלים.
ישראל שוורץ: ברגע שנקבל ממשרד האוצר את שמות של אותם אנשים שכלולים, אנחנו נבדוק אותם מול הזכאים שלנו ונגדיל את הסיוע לשכר דירה בהתאם לחוק.
ישראל שוורץ: ברגע שאיש המחשב ידבר אתנו, נפעיל את זה.
ישראל שוורץ: לדעתי במסגרת ההמלצות של הוועדה שדיברו עליה, יש מקום לתת עדיפות למתגוררים בהוסטלים שהם ניצולי השואה.
גיתה קויפמן: רציתי להפנות תשומת לב כל ניצולי השואה שיושבים כאן
גיתה קויפמן: בחדר שזה לא שייך לאנשים שהגיעו אחרי שנת 1953.
גיתה קויפמן: כל הוויכוח הזה מתייחס לנכי רדיפות הנאצים ואם האנשים האלה שהגיעו משנות ה-90 חיים רק על הכנסה של ביטוח לאומי והשלמת הכנסה, הטעות הזו שנתונה לוויכוח, אפילו לזה הם לא זכאים.
יעקב זילברשטיין: יהודי שהיה שש שנים במחנה השמדה, שלוש שנים באושוויץ, הוא ניצול שואה או לא?
יעקב זילברשטיין: כל הזמן שואלים מי זה ניצול שואה.
יעקב זילברשטיין: הייתי מבקש לא לטפל בניצולי השואה רק אחרי יום השואה אלא לטפל בהם במשך כל השנה.
יעקב זילברשטיין: הייתי רוצה לדעת מה השר הרצוג עשה במשך כל השנים ולמה לא עשה עד היום.
סופה לנדבר: אתה מתאר לעצמך שהוועדה לפניות הציבור לא יכולה לעסוק רק בניצולי השואה, אבל אני יכולה לומר לך שאני כחברת כנסת, וכך גם חברי הכנסת שהיו כאן, הרמנו את הדגל הזה יחד עם חבר הכנסת יורי שטרן זיכרונו לברכה.
סופה לנדבר: אילו לא חברי הכנסת לא היו עושים את הרעש כאן בכנסת ולא היו עושים את עבודתם נאמנה כפי שאנחנו עושים, גם בתקשורת זה לא היה עולה.
סופה לנדבר: אם במדינת ישראל יש היום הכרה במה שקורה עם ניצולי השואה, גם אנחנו תרמנו לזה קצת ואנחנו נמשיך לעשות ולפעול.
יעקב זילברשטיין: אני אומר שהדברים צריכים להיעשות במשך כל השנה ולא רק לאחר יום השואה.
סופה לנדבר: אני מבטיחה לך שכך נעשה.
קריאה: מנהיגי המדינה דיברו ביום השואה בכלי התקשורת והביעו דאגתם למצבם של ניצולי השואה שחיים במדינת ישראל אבל עד כמה שאני מבין אין כספים למימוש הבטחותיהם.
קריאה: אני אומר לראשי המדינה שאם הם מבטיחים, הם צריכים לקיים.
קריאה: רוצים לצמצם את קבוצת ניצולי השואה ולהכריז רק על אלה שהיו בגטאות ובמחנות הריכוז כעל ניצולי שואה.
קריאה: בכל העולם כל האנשים האלה מקבלים הטבות ואנחנו כאן מבקשים שתעזרו לנו.
קריאה: עד עכשיו לא הגענו לכנסת ולא ביקשנו מאף אחד דבר, אבל אם מבטיחים, צריך לקיים.
שרה כהן: משרד הקליטה, היועצת המשפטית ואני, שותף לוועדה הבין-משרדית בראשותו של שר הרווחה ואנחנו מבקשים לומר בפורום הזה שני דברים.
שרה כהן: חלק מהתרומה שלנו גם למהלך המשותף בכל מה שקשור לנושא של מיצוי זכויות ואנחנו הצענו שאת כל המידע שבסופו של דבר יגובש, ההחלטות שתתקבלנה וכל הזכאויות שתהיינה, המשרד שלנו מוכן לקחת את כל המידע מכל המשרדים – כמובן כאשר הוא מגובה באחריות כל המשרדים – ולהפיץ חוברת מידע כוללת שתכלול את הכול בכל השפות הרלוונטיות ולעשות את כל המהלך של ההפקה, ההפצה, התרגום וכל מה שצריך.
שרה כהן: הדבר השני שאני מבקשת לומר הוא יותר ברמה של פנייה לכל הארגונים.
שרה כהן: מנהל האגף הבכיר לקליטה בקהילה, מר אריה קורת, בהחלט הביע את נכונותו ורצונו להיפגש עם נציגי הארגונים השונים כדי לבחון מהלך של שיתוף פעולה בין המשרד לבין הארגונים השונים.
שרה כהן: אני מבקשת לקבל את השמות ומספרי הטלפון של כל הארגונים ולהעביר אותם במסודר לאריה קורת שייצור אתם את הקשר ויבחן דרך לשיתוף פעולה ולמפגש משותף.
סופה לנדבר: רבותיי, אני אומרת לכם תודה רבה.
סופה לנדבר: אנחנו נמשיך במאבק שלנו משום שלאנשים האלה מגיע.
סופה לנדבר: אני רוצה קודם כל להביע את תודתי ותודתנו לארגוני ניצולי השואה.
סופה לנדבר: אם היום קיימת מודעות לניצולי השואה, זה בגלל שאתם עוסקים בזה יום יום.
סופה לנדבר: אתם עושים עבודה קשה ועובדים מול אנשים שעברו בחייהם דברים כל כך קשים.
סופה לנדבר: אני רוצה שמדינת ישראל תבין ותתחיל לבצע את הדברים כפי שמתבצעים כלפי אותם אנשים בעולם כולו.
סופה לנדבר: אנחנו יוצאים בקריאה לשר השיכון – ואני מכירה את ישראל שוורץ ויודעת שכל דבר שהוא אומר, תמיד הוא מבצע – בבקשה לקבוע מדיניות של משרד השיכון לטיפול מיוחד בניצולי השואה.
סופה לנדבר: כמו כן שיהיה נוהל לפיו לא יאכלסו את ניצולי השואה במקומות גבוהים.
סופה לנדבר: אנחנו ניזום הצעת חוק דרכה נבטיח תשלום של 500 שקלים נוספים לחודש לאותם אנשים שחיים מתחת לקו העוני.
סופה לנדבר: אנחנו נדאג לקיום קשר בין הלשכה לשיקום נכים לבין קופות החולים כי אנחנו רוצים לבדוק היכן נמצאים האנשים החסרים.
סופה לנדבר: מר פלדמן, אנחנו רוצים להודות שוב על תרומת
סופה לנדבר: כם בסכום של מיליון שקלים ותמסור לתורם בשמנו תודה והוקרה.
סופה לנדבר: אנחנו מבקשים מרפי פינטו לפרסם בטלוויזיה, כולל בערוצים בשפות הזרות, את מה שאתם עושים כי לא כל האנשים מבינים ומכירים את זכויותיהם ויכול להיות שלכן יש אי-התאמה.
סופה לנדבר: אנחנו מודים למשרד הקליטה על מה שהוא עושה ועל הדגל שהרים.
סופה לנדבר: אנחנו דנים היום בפניות ציבור בנושא תהליכי הגיור בישראל.
סופה לנדבר: אני רוצה לברך את סגן ראש-הממשלה והשר אביגדור ליברמן ואת אורחינו שנמצאים כאן.
סופה לנדבר: הנושא בו אנו דנים הוא נושא שמטריד אותנו ומדליק נורה אדומה.
סופה לנדבר: בזמן האחרון עקבנו אחרי שני מקרים של ספורטאים שביקשו להתגייר אבל נמנע מהם לעשות כן כאשר לאחד אמרו שזה בגלל שהוא משחק בשבת, ולספורטאית שביקשה להתגייר אמרו שהיא צריכה להתלבש יותר צנוע.
סופה לנדבר: אני אתן את רשות הדיבור לשר אביגדור ליברמן, אבל לפני כן רציתי לציין שהנושא מאוד מטריד אותנו.
סופה לנדבר: בזמן המלחמה, יחד עם יושב-ראש תנועת ישראל ביתנו וחברינו בסיעה, ביקרנו כמעט אצל כל משפחה שכולה.
סופה לנדבר: אני צריכה לציין שלחיילים שנפלו במלחמה הזאת לא הפריע להילחם ולא הפריע להם שחלקם לא הספיקו לעבור את הגיור והם נלחמו למען מדינת ישראל.
סופה לנדבר: פאבל סלוצקר, בחור שאימו לא יהודיה והאבא יהודי, הוא נהרג במלחמה.
סופה לנדבר: במלחמה נהרג פיוטר אחוצקי מלוד שגם אימו לא יהודיה.
סופה לנדבר: נהרג אנדרי בלודנר מראשון-לציון, נהרג יבגני צימטייב ונהרג דיניס לפידוס מחיפה שאימו, סבטלנה, לא יהודיה.
סופה לנדבר: כאשר נכנסתי לביתה,עת המשפחה ישבה שבעה, לא יכולתי שלא לבכות יחד עם המשפחה כי המשפחה מתגוררת בחדר קטן.
סופה לנדבר: הילד הספיק לעבור גיור וטרם נפילתו כתב מכתב שהפך להיות מכתב פרידה.
סופה לנדבר: הוא כתב שהוא אכן עבר גיור, למרות שמאז לידתו הוא הרגיש שהוא יהודי לא פחות מאביו שנולד יהודי.
סופה לנדבר: במכתבו הוא ציין שקודם ועכשיו היא מרגיש שהוא אותו אדם שאוהב את מדינת ישראל, שמח על שהגיע למדינת ישראל ועלה אליה, וכי הוא עלה לישראל מאחר שהוא אוהב את המדינה.
סופה לנדבר: הוא כתב שהוא מרגיש שכל שביל ודרך שייכים לו והוא מרגיש שייכות למדינת ישראל.
סופה לנדבר: הבחור הזה לפני הגיור הרגיש כפי שהרגיש אחרי הגיור.
סופה לנדבר: היינו גם בהלוויה של ולסיל סרגיי.
סופה לנדבר: לא יכול להיות שהאנשים האלה נלחמים עבור מדינת ישראל ואחר-כך לעבור את התנאים בתנאים לא תנאים.
סופה לנדבר: אני חושבת שאנחנו צריכים להיות מדינה ליברלית ואסור לנו לחזור לימי הביניים ולתקופת החושך.
סופה לנדבר: אנחנו צריכים לעודד את אותם 300 אנשים שנמצאים בתוכנו, אלה שהגיעו למדינת ישראל לפי חוק השבות ומרגישים את הצורך להתגייר.
סופה לנדבר: אם מישהו מרגיש את הצורך להתגייר, אף אחד מאתנו לא שליחו של אלוהים ואנחנו חייבים לעשות הכול כדי שהאנשים האלה יתגיירו בקלות ובליברליות, כך שיחיו אתנו כחלק של העם עם כל התנאים וכל הזכויות.
אביגדור ליברמן: אני אומר כמה מלים ואני מתנצל על כך שמיד בתום דבריי אצטרך לעזוב את הישיבה לישיבה אחרת.
אביגדור ליברמן: אני במיוחד פונה לממסד הדתי ושואל איזו מדינה אנחנו רוצים להיות ואיזו יהדות, האם אנחנו רוצים להיות יהדות שמקרבת או יהדות שמרחיקה.
אביגדור ליברמן: לצערי הרושם שלי הוא שיש פה חלק מהממסד הדתי שעושה הכול על מנת להרחיק את האנשים מהיהדות.
אביגדור ליברמן: לא יכול להיות שבמהלך שנת 2006 מספר הגיורים הסתכם ב-2,700-2,800 וגם זה בקושי.
אביגדור ליברמן: כשאני הייתי בטקס ההשבעה של הבן שלי ליד הכותל, הצטערתי לראות שלושה צעירים שנשבעו על הברית החדשה.
אביגדור ליברמן: אני מצטער שאני מביא את המקרה של אולגה דור שיושבת אתנו, בחורה שעלתה לכאן לפני 15 שנים, סיימה כאן את בית הספר, סיימה שירות צבאי מלא, מייצגת את מדינת ישראל כספורטאית מצטיינת בתחרויות בינלאומיות, חברה בסגל נבחרת ישראל, והיא לא הצליחה לעבור גיור לא בגלל שאין לה מספיק ידע אלא בגלל שהיא קופצת לגובה והיא לא לבושה בלבוש צנוע.
אביגדור ליברמן: איך בדיוק היא אמורה לקפוץ לגובה בלבוש צנוע?
אביגדור ליברמן: למה אי אפשר לקפוץ לגובה בלבוש לא צנוע ויחד עם זאת לייצג את מדינת ישראל?
אביגדור ליברמן: איך אנחנו בכלל דורשים ממנה לייצג את מדינת ישראל ויחד עם זאת להשפיל אותה, להתעלל בה, ולא לתת לה אפשרות להתגייר למרות שהיא מרצונה מבקשת לעבור גיור.
אביגדור ליברמן: אני בטוח שהיא בקיאה ביהדות הרבה יותר ממני.
אביגדור ליברמן: אני רוצה להתייחס לדוגמה של חללקה, שחקן נבחרת ישראל.
אביגדור ליברמן: לא יכול להיות שלא ייתנו לאדם לעבור גיור כי הוא משחק בשבת.
אביגדור ליברמן: מה לעשות, הוא שחקן מקצועי ומי שקבע שמשחקי כדורגל ייערכו בשבת זו מדינת ישראל.
אביגדור ליברמן: הוא אולי היה שמח לשחק ביום חמישי ובשבת להיות עם משפחתו, אבל מדינת ישראל קבעה שמשחקי הכדורגל יתקיימו בשבת.
אביגדור ליברמן: מי שנולד כאן ובדרך המקרה הוא יהודי, הוא יהודי גם כשהוא משחק בשבת, ומי שעושה מאמץ ומשקיע את עצמו כדי להיות יהודי, אנחנו פוסלים אותו.
אביגדור ליברמן: אני חושב שיש כאן שאלה מוסרית ועקרונית והשאלה היא איזו מדינה אנחנו בונים כאן ואיזו יהדות אנחנו רוצים לייצר כאן.
אביגדור ליברמן: אנחנו לא מתכוונים כאן לוותר.
אביגדור ליברמן: אני מאמין שדווקא האנשים שיושבים כאן דוגלים באסכולה שלנו מאשר באסכולה ההפוכה, אבל הדבר הזה הוא בלתי נסבל.
אביגדור ליברמן: אני חושב שאותו חלק בציבור הדתי-לאומי חייב לעשות הכול על מנת לשנות את המצב שנוצר שהוא פשוט בלתי נסבל.
אביגדור ליברמן: לפעמים אני מרגיש את עצמי כיהודי ומתבייש.
אביגדור ליברמן: אני מדבר עם עשרות ומאות אנשים ואני רואה איזו דרך ייסורים הם עוברים.
אביגדור ליברמן: אף אחד לא קבע שההרכב הזה של הדיינים הוא זה שחייב לגייר את האנשים.
אביגדור ליברמן: גם בימי בבל כבר ידעו איך להתמודד עם זה וגם בימי בבל עשו גיור המוני.
אביגדור ליברמן: אני חושב שחייבים לאמץ גישה אחרת לגמרי כי כך לא ניתן להמשיך.
אביגדור ליברמן: אנחנו מדברים על אחדות העם ועל כך שעם ישראל ערבים זה לזה, אבל אנחנו פועלים כאן בצורה הפוכה.
אביגדור ליברמן: אני מצפה שלפחות חלק מהציבור הדתי יתמוך בגישה שלנו.
אביגדור ליברמן: עד 1997 המצב היה כזה שכל רב עיר היה יכול להרכיב הרכב מיוחד ולהעביר את הגיור, אבל כאן הפכו את זה למוצר במחסור והיום יש רק קבוצה קטנה שרשאית להעביר את הגיור או לאשר אותו, כך שהדבר הזה הפך לבלתי נסבל.
אביגדור ליברמן: אני מקווה שהצעת החוק של חבר הכנסת דוד רותם והניסיון להחזיר המצב למצב שהיה נהוג עד 1997, כאשר כל רב עיר יוכל לגייר ולהרכיב את בית-הדין, יהפוך את התהליך להרבה יותר ידידותי והרבה יותר נגיש.
אביגדור ליברמן: אני מבקש מיושבת-ראש הוועדה שתצא מכאן החלטה ברורה לפיה אנחנו מבקשים מהרבנות הראשית ומההרכב המיוחד שלה במקומות שהוא קיים לשנות את הגישה.
אביגדור ליברמן: אנחנו דורשים שכל הנושא של יהדות תהיה גישה ידידותית, כך שאנחנו נשתדל לקרב את האנשים ולא להרחיק אותם.
אביגדור ליברמן: אנחנו נפעל במהרה על מנת להעביר את החוק שהגיש דוד רותם לפיו תהיה אפשרות לכל רב עיר להרכיב את ההרכב של הדיינים שיוכל לגייר ולאשר את הגיור.
אביגדור ליברמן: אני מתנצל על שאני עוזב את הישיבה.
סופה לנדבר: אני חושבת שגם לחברי הכנסת, גם לרבנים וגם לאורחי הוועדה חשוב לשמוע את הפונים שיספרו לנו איך הם עוברים את תהליכי הגיור.
אולגה דוגדקו: עברתי תהליך גיור ובקורס פגשתי מורים שהם אנשים מיוחדים.
אולגה דוגדקו: חששתי שכאשר אבוא לעבור את התהליך הזה, זה ייעשה בכוח ובצורה לא טובה, אבל ברגע שהגעתי הרגשתי שהמורות רוצות לתרום, לדבר, לספר ולתת מעצמן.
אולגה דוגדקו: ראיתי שהן רוצות להתחלק בידע שלהן כדי שבאמת נהיה חלק מהעם היהודי.
אולגה דוגדקו: גם המשפחה המאמצת שלי הייתה משפחה מאוד טובה ונהניתי מכל רגע.
אולגה דוגדקו: אני חושבת שהתהליך הוא חלק מאוד חשוב כדי להתחבר לעם היהודי.
אולגה דוגדקו: אני מרגישה אותו אדם.
אולגה דוגדקו: אבי הוא יהודי ואני מרגישה חלק מהעם, אני אזרחית ונמצאת בארץ שנים רבות.
אולגה דוגדקו: הרגשתי שאני חלק מהעם ואני רוצה להיות חלק ממנו עד הסוף.
אולגה דוגדקו: עבורי התהליך היה מאוד חשוב כך שלפני חמש שנים ניסיתי ללכת להתגייר, פניתי לרבנות והם אמרו לי שבזמן שאני ספורטאית אני לא יכולה לעבור את הגיור.
אולגה דוגדקו: אמרתי שאני לא אתחרה בשבת, אבל אמרו לי שזה לא צנוע.
אולגה דוגדקו: הלכתי עם מישהו מאיגוד האתלטיקה שאמר שהאיגוד תומך בי ורוצה שאני אעבור גיור.
דוד רותם: אחר כך אני אתן לך שמות כי אני יודע עם מי היא דיברה.
משה גפני: השמות לא רלוונטיים.
משה גפני: אמר לך את הדברים האלה מישהו מוסמך או באיגוד האתלטיקה אמרו לך?
אולגה דוגדקו: לא.
אולגה דוגדקו: אני פניתי לרבנות בפתח-תקווה.
אולגה דוגדקו: ניגשנו לרב, למישהו שמטפל בדברים האלה.
אולגה דוגדקו: לא ידעתי איך עושים את זה ומה אני צריכה לעשות.
אולגה דוגדקו: פתחו לי תיק וזה מה שהוא אמר לי.
משה גפני: שכל עוד את באתלטיקה, את לא יכולה לעבור גיור?
אולגה דוגדקו: כן.
משה גפני: בישיבה בה למדתי זה לא כתוב.
אולגה דוגדקו: זה מה שאמרו לי.
דוד רותם: אני בדקתי את זה עם האיש עצמו, וזה נכון.
סופה לנדבר: התחלת את הגיור?
אולגה דוגדקו: לפני חמש שנים עזבתי את זה, אבל עכשיו פניתי שוב.
אולגה דוגדקו: סיימתי לימודים, התחלתי לעבוד ואני בשלב אחר של החיים ואני כן מוכנה לוותר, למרות שעבורי זה צעד מאוד גדול כי הספורט הוא כל חיי כי מגיל צעיר עוסקת בו והוא חלק ממני.
אולגה דוגדקו: השאלה למה ספורטאי לא יכול להיות יהודי טוב ולמה אי אפשר ללכת לקראת הספורטאים ולגייר אותם בצורה אחרת.
אולגה דוגדקו: אני חושבת שלא צריך לקבל כל אחד שפונה ליהדות אלא זה איזשהו תהליך בו צריכים להיות כללים וחוקים.
סופה לנדבר: את חושבת שכאשר תעברי את הגיור תהיי יהודיה יותר טובה?
סופה לנדבר: אני מניחה שתהיי אותו אדם.
סופה לנדבר: אני מרגישה שאת יהודיה כי אצלנו הלכו לפי האבא.
סופה לנדבר: אני חושבת שאם יש לה רצון להתגייר ולעבור את התהליך, צריך להקל עליה ולעשות הכול כדי שהיא לא תרגיש שרוצים לכפות משהו על מישהו במדינת ישראל או לסגור את המדינה בשבת וכולי.
משה גפני: גיור לא נוגע לשבת.
אולגה דוגדקו: בסופו של דבר עברתי את תהליך הגיור וניגשתי לבחינה.
אולגה דוגדקו: הרבנים אמרו לי שעברתי את הבחינה בהצלחה, אבל באמצע הבחינה אחד הבוחנים בדק באינטרנט וראה שהשתתפתי בתחרות.
אולגה דוגדקו: אני טענתי שאני לא התחריתי.
אולגה דוגדקו: זה מהווה מכשול.
משה גפני: באיזה יום התקיימו התחרויות האלה?
אולגה דוגדקו: יום חול.
סופה לנדבר: היא קופצת לגובה ואמרו לה שהיא צריכה להיות בלבוש צנוע.
קריאה: היא לא התחרתה שם.
קריאה: שמה היה כתוב באינטרנט אף על פי שהיא לא הייתה שם, ואחרי כן קיבלו אישור מהאיגוד שהיא אכן לא הייתה כי היא עזבה את הנבחרת.
קריאה: בכל מקרה, זה לא היה בשבת.
דוד רותם: אנחנו נמצאים לפני חג השבועות וכל נושא הגיור מתחיל במגילת רות.
דוד רותם: צריך לשים לב איך כתוב שם, ואני לא רב ולא פוסק כאן הלכות, ושם כתוב "אני עמך ואלוהיך אלוהיי".
דוד רותם: עמך קודם לאלוהיך אלוהיי.
דוד רותם: אנחנו מדברים כאן בציבור גדול שהגיע למדינת ישראל והוא נמצא במדינת ישראל והוא יישאר במדינת ישראל.
דוד רותם: אנחנו יכולים להחליט אחת משתיים: אנחנו יכולים להחליט שאנחנו נקשה עליו את הגיור בגלל מלחמות בין גופים דתיים, ואני מוכרח לומר פה וצריך לומר זאת בקול רם שהציבור החרדי לא בתמונה הזאת.
דוד רותם: אין מקום לבוא בטענות כאילו הרבנים החרדיים הם לא בסדר.
דוד רותם: תשכחו מזה כי זאת לא האמת.
דוד רותם: יש פה ויכוח בין גופים שאחד נמצא במשרד ראש-הממשלה ואחד בבתי-הדין הרבניים והוויכוח הזה והמלחמה הזו היא זו שפוגעת בעניין.
משה גפני: כמו כל דבר במדינה, כמו לשכת ראש-הממשלה, כמו לשכת הביטחון, כמו כל מיני דברים.
משה גפני: דרך אגב, אני מסכים אתך אבל זה לגבי כל המדינה.
דוד רותם: הנושא הזה יותר מדיי רציני.
דוד רותם: סיפר לי אחד מחשובי הרבנים במדינת ישראל סיפור.
דוד רותם: לפני כ-20 שנה או קצת יותר פנה אליו הרב גורן זיכרונו לברכה ואמר לו שהוא רוצה שייסע לברית-המועצות עם עוד שני דיינים, ישב בכניסה לשגרירות הישראלית, ומי שבא לשם כדי לעלות ארצה, תגייר אותו.
דוד רותם: אמר לו שני דברים: כשתחזור, ישימו אותך בחרם, הגיורים שלך יהיו גיורים כי על פי ההלכה גם רב שטעה וגייר הגיור הוא גיור, אבל למרות שיהיה עליו חרם, הוא ישב בגן-עדן.
דוד רותם: אחר כך הדבר לא יצא אל הפועל בגלל כל מיני שיקולים פוליטיים של כל מיני גורמים.
דוד רותם: אם אנחנו לא נדע לטפל בנושא הגיור בצורה מושכלת, היום יש לנו כ-200 אלף שאינם יהודים, בעוד שנות דור יהיו לנו 800 אלף ובעוד 40 שנה יהיו לנו 2.5 מיליון לא יהודים.
דוד רותם: אני מוכן לשבת בגיהינום ולא רק בחרם.
משה גפני: אתה קונה כרטיס כניסה?
דוד רותם: כן, אני מכין את כרטיס הכניסה.
דוד רותם: לדעת חלק מהאנשים השבוע אני קונה את הכרטיס.
דוד רותם: השבוע אני מגיש הצעת חוק שאני מניח שתעבור בכנסת, בה ייקבע שאנחנו חוזרים לתקופה של לפני שנת 2000.
דוד רותם: עד שנת 2000 כל רב עיר היה רשאי לגייר.
קריאה: הגיור היה מוכר על ידי הרבנות?
דוד רותם: הרבנות הראשית החליטה כך, ואם הרבנות הראשית לא תחליט כך, אני אכריח אותה להחליט כך וזאת מסיבה אחת פשוטה, כי אם אני אעביר חוק כזה, משרד הפנים יקבל את זה, משרד הקליטה יקבל את זה וכל גוף יקבל את זה.
דוד רותם: נכון יהיה שבתי-הדין הרבניים והרבנות הראשית אולי יצעקו, כי מה שיקרה הוא שאני לוקח מכמה אנשים את אפשרות השליטה על מערך הגיור, אבל אנחנו לא אחראים על מערך הגיור אלא אנחנו אחראים על גיור.
דוד רותם: לא יתכן שבגלל מלחמה בין אנשים לא מתבצע גיור.
דוד רותם: אני מודיע לך שאני יודע את זה ממקורות מאוד מוסמכים ואני אומר לך שמה שקורה היום אלה חילוקי דעות ומחלוקות על שליטה בבתי-הדין לגיור, כאשר כתוצאה מזה לא מוסיפים דיינים, כתוצאה מזה מוציאים משם דיינים שלא מוצאים חן בעיני הרשויות האלה.
דוד רותם: זה לא הדין ולא ההלכה.
דוד רותם: אני יודע לדוגמה שיש בית דין חרדי של הרב קרליץ בבני ברק ושם יותר קל להתגייר מאשר ברבנות הראשית.
קריאה: יש במערכת שלי רשעי עולם שמטרפדים את זה.
דוד רותם: הם ישבו לידי בגיהינום.
דוד רותם: הנושא הזה לא יימשך יותר ואנחנו לא נאפשר את המשכו.
דוד רותם: אנחנו התחייבנו כלפי ציבור העולים שאנחנו ננסה לפתור את הבעיה שלו ואנחנו נפתור אותה, ולכן אנחנו גם יושבים בקואליציה כי בקואליציה אנחנו נכריח את כולם להצטרף להצעת החוק שלנו, אנחנו נעביר אותה ואז הדבר ייפתר.
דוד רותם: רבני העיר, כל אחד מהם, רבני מועצות מקומיות ורבני יישובים, או מי שכיהן כרב כזה – זאת אומרת, גם אם הוא הגיע לגיל 70 והוא יצא לפנסיה, הוא יוכל לעסוק בגיור – יעסקו בגיור.
אביגדור לויתן: הרבנים בשכונות ידונו ויפסקו אחרת מהרבנים היום?
אביגדור לויתן: אתה בדקת את זה?
דוד רותם: אני לא רוצה שהם יפסקו אחרת.
דוד רותם: אני סומך על הרבנים ועל בתי-הדין.
דוד רותם: מה שקבעו לאולגה, לא קבעו הרבנים אלא שליח בית-הדין הוא זה שעשה את התרגילים האלה.
דוד רותם: אני מאמין שאותם בתי דין רבניים שנקים בכל עיר לא יעשו את השטויות האלה כי הם יודעים את ההלכה והם יודעים שההלכה הייתה מגיירת אותה.
דוד רותם: ההלכה לא קובעת שאולגה לא יכולה להיות מגוירת.
דוד רותם: יושבים כאן אנשי המכונים לגיור ואתה יכול לשאול אותם מה אומרת ההלכה בנושא הזה.
דוד רותם: ההלכה הייתה מגיירת אותה, אלא שיש כאן ניסיון – כדי להראות כוח וכדי להראות שליטה – להקשות על הגיור.
דוד רותם: כל מי שהוא רב עיר והיה רב עיר יוכל לגייר.
דוד רותם: כך היה נהוג עד שהגיע הרב לאו והרב בקשי דורון לקראת סוף הכהונה שלהם.
דוד רותם: אני לא יודע למה הם שינו את עמדתם.
דוד רותם: עד אז היה מקובל שכל רב עיר יכול לגייר.
דוד רותם: למה אני לא סומך על רבני העיר ואני סומך על כל מיני דיינים?
דוד רותם: ואלה דיינים מיוחדים ולא דיינים של בית דין רבני.
אביגדור לויתן: גם רבני העיר מסתכלים אל החרדים.
דוד רותם: החרדים בנושא הזה הם בסדר.
דוד רותם: אל תאשימו את החרדים.
דוד רותם: חברים יקרים, אל תאשימו בנושא הזה את החרדים.
דוד רותם: הדתיים הלאומיים לא יותר טובים בנושא הזה.
דוד רותם: מי שולט בבתי-הדין הרבניים?
דוד רותם: מי זו הנהלת בתי-הדין הרבניים, חרדים או דתיים לאומיים?
אביגדור לויתן: אבל הם מסתכלים אליהם.
סופה לנדבר: לפני שהרבנים יתייחסו, אני מבקשת את הפונים אלינו לספר על מה שעבר עליהם, אם הם מעוניינים בכך.
דוד רותם: בלי שמות.
קריאה: אני בתהליך הזה כבר חמש שנים.
קריאה: התחלתי את התהליך עוד לפני הגיוס שלי לצבא.
קריאה: בעיר שאני גר, ברמלה, היה מכון לגיור.
קריאה: הלכתי לשם במשך תקופה של יותר משנה.
קריאה: קיבלתי תעודה, קבעו לי תאריך, הלכתי ונכשלתי כבר שלוש פעמים.
סופה לנדבר: למה נכשלת?
קריאה: מכל מיני סיבות.
קריאה: אולי חוסר ידע בתפילות וכולי.
דוד רותם: מה שאלו אותך?
דוד רותם: פעם ביקשו מישהו שיאמר את תפילת 18 בעל-פה.
קריאה: דווקא את זה אני יודע.
קריאה: התגייסתי לצבא ובגלל שהשירות שלי היה ליד ירושלים שלחו אותי למכון מאיר, אל הרב יוסף.
קריאה: מאחר שהשירות שלי היה ביחידה קרבית, הייתה לי בעיה לצאת משטח הבסיס.
קריאה: למרות זאת, לא ויתרתי והגעתי עד המג"ד ואמרתי לו שאני עובר תהליך גיור ולצורך כך אני חייב לצאת.
קריאה: המג"ד אישר לי יציאה פעם בשבוע ואכן פעם בשבוע הייתי יוצא מהבסיס שכאמור הוא ליד ירושלים כאשר אין שם תחבורה ציבורית ולכן הייתי צריך לנסוע בטרמפים מהבסיס לירושלים.
קריאה: עשיתי מאמץ גדול והגעתי למכון במשך כמה חודשים.
קריאה: שמעתי שיש קורס נתיב והלכתי לקורס הזה.
קריאה: נאמר לי שאחרי שלושה חודשים מסיימים כאשר לאחר מכן יש המשך וסמינר.
קריאה: סיימתי את קורס נתיב.
קריאה: מאחר שפתחו לי תיק עת הייתי אזרח, בנתיב רצו להעביר את התיק לבית-הדין הצבאי אבל התיק נשאר באזרחי ולא התאפשר להעביר אותו לבית-הדין הצבאי.
קריאה: אני יודע שהשליחים בבית-הדין הצבאי היו יותר נחמדים מאשר בבית-הדין האזרחי שם לא רצו לתת לי תאריך להופעה בבית דין.
קריאה: מאוד קשה שם לקבל תאריך.
קריאה: אחרי קורס נתיב הגעתי לבית-הדין.
סופה לנדבר: מי במשפחה שלך יהודי?
קריאה: אבא שלי יהודי ואימא שלי התגיירה לפני כשלוש שנים.
קריאה: אנחנו בית מסורתי לכל דבר.
קריאה: בשנת 1991 מאוזבקיסטן.
קריאה: הבאתי לכאן את התעודות והתמונות מאוזבקיסטן.
קריאה: הבעיה היא שאת התיק שלי לא העבירו לבית-הדין הצבאי וכאשר הלכתי לבית-הדין האזרחי, הוא שלא הכיר בקורס שעברתי בנתיב.
סופה לנדבר: אני חושבת שזה קשור בכך שגיור במדינת ישראל שווה 40 אלף שקלים.
דוד רותם: אני כאדם דתי הייתי מתבייש במה שאני שומע.
דוד רותם: אני אעזוב את הישיבה הזאת אבל אני מבטיח לך שאני עומד להעביר את החוק הזה רק בגלל הסיפורים האלה.
דוד רותם: זו פשוט בושה וחרפה לשמוע אותם.
סופה לנדבר: עכשיו מגלגלים את התיק שלך ברבנות?
קריאה: לא, לא הכירו בקורס הזה.
קריאה: מבקשים ממני להביא אישורים מבית הכנסת על כך שאני הולך לבית כנסת, ובזה אין לי בעיה.
קריאה: הבאתי אישור מבית הכנסת, אמרו לי שאני בחור רציני והכול בסדר, שאומר שמע ישראל כי אני כבר כמעט בפנים, אבל ביקשו ממני להביא עוד אישור מבית הכנסת.
קריאה: אין לי בעיה להביא את האישור הזה כי אני הולך לבית כנסת.
סופה לנדבר: איפה נמצא האישור שלך לגיור?
קריאה: הוא תקוע.
סופה לנדבר: חמש שנים גיור, אני חושבת שזה בהחלט מוגזם.
קריאה: אני בתהליך גיור מזה שנתיים.
קריאה: אני גרה בירושלים.
קריאה: מזמן רציתי לעבור גיור, אבל לא ידעתי איך לעשות זאת.
קריאה: אני בארץ חמש שנים.
קריאה: גיליתי שיש מכון ללימודי יהדות ואכן הגעתי אליו ושם למדתי יחד עם קבוצה.
קריאה: פניתי למכון ואמרתי שיש לי בעיה כי ידעתי מראש שצריך להעביר את הילד מבית ספר רגיל לבית ספר דתי.
קריאה: בגלל השינויים בחיינו – עלינו ארצה ואני כאן בלי כל משפחה וכל משפחתי ברוסיה – הילד עבר משבר גדול ועכשיו הוא מטופל אצל פסיכולוג ונוירולוג ושניהם אמרו לי שאסור להעביר אותו לבית ספר אחר, עד שיסיים את בית הספר היסודי.
קריאה: יש לי מכתב מהפסיכולוג ומהנוירולוג על כך.
קריאה: הגעתי למכון ושאלתי מה אפשר לעשות.
קריאה: שם נאמר לי שאני יכולה להתגייר ואחר כך הוא יעבור לבית ספר אחר.