GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סליי ביינסין:
 שעוסקים בהנגשה, עשינו סקר בקרב 400 אנשים, כמובן בפילוח של חרדים, ערבים ואזרחים וותיקים, ממש הגענו לאנשים ובדקנו, בחרנו שירות, נגיד הכניסה ללוח ההודעות הלאומית וראינו את הבנאדם, איך הוא עושה את הכול מא' עד ת', כדי לאתר את החסמים והקשיים ויצרנו על סמך זה, עשינו עשרה שירותים ועל סמך זה יצרנו מדריך של איך מנגישים נכון את השירותים עצמם, כנ"ל תהליך מקביל, גם לאזרחים וותיקים, אז גם את זה אנחנו מחזיקים
סליי ביינסין:
     בנוסף, אנחנו מבינים שיש אוכלוסייה שיכולה ללמוד לבד, כל עוד מנגישים לה את התכנים, אז המערך מפתח בעצמו, עשרות קורסים מקוונים, כמו יישום מאופיס, המערכת ההודעות הלאומית, עשינו ממש סרטון ספציפי בכל השפות כמובן
סליי ביינסין:
 יש קורס עכשיו שעוד שבועיים אנחנו מעלים אותו לאוויר, של מניעת אלימות נגד ילדים ברשת, כמובן שהכול סביב, איזה כלים דיגיטליים יש, לינק לגוגל ושם יש לנו, רק באקסל יש לי 200 אלף לומדים בקמפוס האל, אני אגיד שלא מספיק לשים את הקורס על קמפוס האל, אז אנחנו מקדמים מודל למידה משולב, הרבה פעמים צריך לפלח את הפלטפורמה, אז גם פיתחנו מודלים בתחום הזה ויש עוד לא מעט דברים שאנחנו עושים, אבל גם הזירה הזאת יחסית מכוסה, אבל יש עוד עבודה, כי הכמות גדולה מידי, מה שנקרא
סליי ביינסין:
 זה ככה בגדול
יצחק פינדרוס:
תוך כדי שדיברת ראיתי את יוסף עטאונה שנכנס ובישיבה הקודמת דיברנו על נושא של הפזורה הבדואית ובכלל של האינטרנט שם שלא קיים
סליי ביינסין:
אז אני אגיד שמאז שהתוכנית הלאומית קיימת, כמובן שהבדואים זה הייתה אוכלוסייה מאוד מאוד מרכזית, במיזם 100 באוריינות דיגיטלית, פרסמנו קול קורא ורשויות מקומיות יכלו לבחור להשתתף במיזם, כשאני מאוד התעקשתי לא לשים מצ'ינג כספי, כדי להקל עליהם לגשת ואני אגיד שמתוך 118 רשויות שהיו פוטנציאליות, נגשו 105
יצחק פינדרוס:
כמה רשויות בדואיות?
סליי ביינסין:
תשע רשויות בדואיות וכמובן, יש גם בדואים ברשות שהיא לא מוגדרת בדואית, אז גם אלא, זאת אומרת, בסך הכול 12 רשויות, אם אני ממפה שהם כן משתתפות בתוכנית ואני אגיד שהם ממצות ממש את המשאבים, של 100 באוריינות דיגיטליים, ביחס למספרים, זה רשויות שיחסית פעילות, יש רשויות שקשה לנו להטמיע להם את המיזם
יוסף עטאונה:
אבל מה זה המיזם הזה? אם אפשר לקבל פירוט?
סליי ביינסין:
אז כמו שאמרתי, אנחנו עוסקים בהקניית מיומנויות דיגיטליות, אז מיזם 100 באוריינות דיגיטליות זה בעצם אנחנו אומרים לרשות המקומית, אנחנו רוצים ללמד אזרחים לעשות שימושים בדיגיטל, שכמובן אנחנו עושים, אני כמובן כמי שרוצה, שמה דגש על מגמת תכנים שאני רוצה שהם ילמדו, כמו צריכה של שירותים ממשלתיים מקוונים, שירותים עירוניים, בתחום התעסוקה ויש הנחייה כזאת, בסוף שמגיעים לשטח, אנחנו שואלים את התושבים, באיזה תחום אתה רוצה לקדם את החיים שלך ואיזה כלי דיגיטלי אני יכול לתת לך - - -
יצחק פינדרוס:
אני מנסה להבין, את נכנסת למשל, לצורך העניין לרהט, העיר הבדואית הגדולה ביותר, כמה אנשים ברהט?
סליי ביינסין:
אני לא זוכרת את המספר
יצחק פינדרוס:
לא, סדרי גודל?
סליי ביינסין:
אבל אנחנו חצי שנה בפעילות, כרגע זה ברמת המאות, זאת אומרת זה פרויקט של שנתיים, אני יכולה להגיד את המספר המדויק, אבל זה ברמת המאות
סליי ביינסין:
 אני אגיד שאגב המלחמה, האץ את כמות המשתתפים, כאילו, מאוד מאוד חששנו שזה יוריד את המספרים ודווקא זה הגביר, כי גם התאמנו את עצמנו, זאת אומרת, גם הגענו למלונות למפונים, הגענו ממש למלונות והכשרנו
סליי ביינסין:
 אגב, שחר לא התייחס לזה, אבל ההרשמה למערכת יחד למשל, שלחנו את כל ספקי ההדרכה שלנו והם הגיעו למלונות בעצם, כדי לעזור לאנשים להירשם, אז שמה עזרנו לאלפים
סליי ביינסין:
 שוב, זה לקח זמן להתניע את המיזם הספציפי הזה, זאת אומרת, עד שבכלל - - -
יצחק פינדרוס:
כן, אבל אני שואל שוב, אני אגע לאוכלוסייה שהיא עם אוריינטציה דיגיטלית נמוכה, דיברנו עליהם הבדואים ברהט, כמה אנשים אתם מצליחים לנגוע בהם בשביל לתת להם שירות?
סליי ביינסין:
אז אני אגיד שוב, אני לא יודעת את המספר המדויק, בסוף זה משהו נקודתי, אני יכולה להגיד שבשנה האחרונה- בחצי שנה האחרונה זה ברמת מאות, אם צריך מספרים מדויקים, אני בשמחה אעביר, אבל השאיפה היא בסוף, יש תקציב לא מבוטל, זאת אומרת, זה תקציבים, אני אגיד במיזם הזה, אמרנו שעל כל שקל שאנחנו שמים על רשות ייעודית, אנחנו נשים ארבעה שקלים על רשויות ערביות, ביניהם הבדואיות, נגיד ברהט - - -
יוסף עטאונה:
אבל עוד פעם, השאלה, על מה אתם שמים את הכסף ומה התוכניות? אני חושב שהבעיה הבסיסית שם, זה היעדר תשתיות - - -
סליי ביינסין:
אני אתייחס
יוסף עטאונה:
אני אגיד לך, ל-120 אלף תושבים - אני אתן לך קצת נתונים וכבוד היושב ראש, על כל נתון שאני נותן זה רשום גם בפרוטוקול – ל-120 אלף תושבים אין שום אפשרות להיות בשום מיזם שאתם מקדמים, מסכימה איתי?
סליי ביינסין:
לא מדויק, בסדר?
יוסף עטאונה:
למה לא מדויק?
סליי ביינסין:
אז אני אסביר למה זה לא מדויק, אתה רוצה שאני אתייחס נכון?
יוסף עטאונה:
כן
סליי ביינסין:
מסכימה איתך שהחסם, יש מלא חסמים באיך שהשירותים מונגשים, יש חסם של מיומנויות בכלל, האם אני יודע לבצע פעולות ויש חסמים שקשורים לנגישות התשתיות, אני אגיד שבפעילות שלי, באמת, אנחנו לא ממנים ציוד קצה, זאת אומרת, אני לא מביאה לא טאבלטים, לא מחשבים - - -
יוסף עטאונה:
אז איך את יכולה לממן פעילות, שאין לך תשתית לעשות את הפעילות?
סליי ביינסין:
אז אני יכולה להגיד לך, היום אין לי שום רשות מקומית שנכנסה למיזם ואין לה לפחות כיתת מחשבים אחת, כיתת מחשבים זה יכול להיות במתנ"ס, זה יכול להיות בית ספר ואנחנו עושים הכשרות גם מהסמרטפון, חלק מההכשרות הן גם מהסמרטפון, במיוחד נגיד, אם אתה עושה הכשרות על שירותים ממשלתיים מקוונים ואני יכולה להגיד לך, באמת, ברמת הבודדים, אולי הרשויות שכן נתקלו באתגר ושם ספקי ההדרכה, מוצאים לזה פתרון, אז זאת אומרת שיש פתרונות, נכון אולי זה לא אידיאלי, אנחנו לא פותחים כיתות מחשב, כי זה לא מה שהוגדר במשימה שלנו, אבל אם אתה שואל אותי, מה החסמים המרכזיים, כדי להצמיח הכשרות באוריינות דיגיטלית, זה לא החסם של ציוד קצה, באמת, אני אומרת לך, זה לא החסם
יוסף עטאונה:
זה כן חסם
סליי ביינסין:
לא
יוסף עטאונה:
אין לך שום אפשרות
סליי ביינסין:
אני נמצאת בשטח ואני עושה
יוסף עטאונה:
את יודעת מה, אני התחלתי עם ה-120 אלף, אני אומר לך, חוץ מרהט כעיר, שהיה לך את המכרז של התקשורת, בשאר היישובים, אין תשתית של בזק
סליי ביינסין:
אז אני אשמח לעבור איתך על הרשימה של הרשויות המקומיות, בהרבה יש ואנחנו מצליחים לעשות ובמקומות - - -
יצחק פינדרוס:
שאתה אומר 120, אתה מדבר רק על הבלתי מוכרים
יוסף עטאונה:
על הלא מוכרים
יצחק פינדרוס:
אה הוא מדבר על הלא מוכרים
סליי ביינסין:
לא, השאלה אם הם ברשימה שלי, בסוף, כמו שאני אומרת - - -
יוסף עטאונה:
אני אומר לך, יישובים - - -
יצחק פינדרוס:
שנייה, יוסף, אני רוצה להבין, ברשותך אני מנסה להבין, את לא מדברת על הלא מוכרים
יוסף עטאונה:
לא, בסוף הוא שם קול קורא, שכל רשות מקומית יכלה להגיש את זה בעצם
יצחק פינדרוס:
אני שואל, היישובים הלא מוכרים יכולים להתמודד שם?
סליי ביינסין:
יכלו, אבל אני לא יודעת להגיד ברמת - - -
יצחק פינדרוס:
איך הם יכלו? הם לא רשות מקומית
יוסף עטאונה:
אין להם רשות שיכולה לגשת לקול קורא
סליי ביינסין:
אז לא, כן, אז לא, נכון, בגלל זה אמרתי - - -
יצחק פינדרוס:
אני חושב שהערה שלו צריכה להילקח לתשומת לב, זה שיש לך פה אוכלוסייה של 120 אלף איש שהם לא נמצאים תחת רשות מקומית שצריך לחשוב על רעיון איך לעשות את זה, זאת אומרת, אולי החברה למתנ"סים - - -
סליי ביינסין:
אני אשמח להתייעץ
יצחק פינדרוס:
לא, אמיתי, חברה ממשלתית, זאת אומרת, אתם כמשרד, מציע לחשוב על הרעיון, מעבר לרהט ולאותם תשעה יישובים בדואים שהיא אומרת שהם נמצאים בפנים ושמה הם משתמשים בציוד מחשב של העירייה, באיזושהי דרך, זה מה שהיא אומרת, למצוא רעיון, אולי דרך החברה למתנסים, ליישובים הלא מוכרים, כי בסוף, יש להם בעיה - - -
יוסף עטאונה:
זה לא רק בעיה של היישובים הבדואים בנגב, ביום שבת בערב, אני והוא היינו - - -
אחמד טיבי:
הוא זה אני
יצחק פינדרוס:
דוקטור טיבי
יצחק פינדרוס:
אני אגיד לך מה, אנחנו יש לנו זה, הוא מתפלל באל-אקצה ואני בצד השני, אני אומר לו ש - -
יוסף עטאונה:
אז שבת בערב, לא התפללתם ביחד, אנחנו היינו ביחד בצפון, בכאבול ואי אפשר שם לנהל שיחה טלפונית אחת, לא להוציא ולא לקבל - - -
אחמד טיבי:
אין, גם בטייבה אגב
יוסף עטאונה:
גם בערבה
סליי ביינסין:
דווקא ציינת שתי רשויות מקומיות שיש לי שמה הכשרות, אבל בסדר, אני אומרת שבסוף - - -
יצחק פינדרוס:
איפה יש לך הכשרות בכאבול?
יוסף עטאונה:
יכול להיות שיש לך הכשרות, אבל אין לך שימוש
סליי ביינסין:
מה זאת אומרת?
יוסף עטאונה:
אני אומר לך, ישבנו שם אולי שלוש שעות, בשלוש שעות, אתה לא יכול, לא להוציא שיחה ולא לקבל שיחה אחת
אחמד טיבי:
נמתחה עלינו ביקורת שאנחנו לא עונים לפניות ציבור במשך שלוש שעות
יצחק פינדרוס:
לא קיבלתי בוועדה תלונה כזאת עליך
יוסף עטאונה:
בדרך
סליי ביינסין:
בסדר, זה חסם שהוא ידוע, אבל אני חושבת, זאת אומרת, בגזרה שלנו, יכול להיות שצריך לחשוב על זה, לעשות שיתופי פעולה עם משרדים נוספים, אבל כרגע בגזרה שלי, אני לא מטפלת בתשתיות אינטרנט, בסדר? אז זה גם חסם ויש עוד משרדים שצריכים לקחת עליהם ואנחנו נשמח לקדם את זה יחד איתם, אבל בסוף המשימה שלנו מאוד מוגדרת
יצחק פינדרוס:
לא, עכשיו עולה לי שאלה תוך כדי, כמערך הדיגיטל, מה אתם עושים במקומות שבאמת, יש חוסר בתשתיות? כלומר, עזבי את האוריינטציה והלימוד והכול, בסוף, אם אין תשתיות, איך אנשים שמה מתמודדים עם זה? מי שאחראי על זה זה משרד התקשורת, השאלה, כשמערך הדיגיטל בנוי על הדבר הזה?
שחר נויימן:
נכון, בסוף אנחנו צריכים שבאמת שיהיה תשתיות, אנחנו לא יכולים להציב עמדת שירות, או להביא תא, או להביא זה, בלי שיש תשתיות, זה נכון ולכן זה באמת תנאי בסיס, זה כמו להגיד, אם אין חשמל, זה על אותו, מבחינתנו בעולם שלנו, זה על אותו עיקרון, לכן אנחנו, אחד, בוועדה הקודמת, באמת גם ביקשנו רפרנסים לאוכלוסייה הבדואית כדי לעבוד איתם - - -
יצחק פינדרוס:
זה מה שרציתי, יש לכם היום רפרנטים?
שחר נויימן:
יש לנו את מה שבמיזם 100 קיבלנו, אבל אם יש מעבר, כמו ש- אז אנחנו נשמח לדעת
יצחק פינדרוס:
אז אני מבקש החלטת ביניים, יוסף, אני מציע שתציע שניים-שלושה אנשים, כמו שעשינו עם שולחנות עגולים שהולכים לעשות בחברה החרדית, בחברה הבדואית ואני מציע שהשניים-שלושה אנשים באמת, יהיו מחולקים, זאת אומרת, גם מרשויות לא מוכרות, אבל גם מרשויות המוכרות, כי זה שתי סוגי בעיות, זה שני סוגי דברים והבעיה במקום של התשתיות, הוא יותר משרד התקשורת, אם אתה רוצה, אני אעשה לך היכרות, שלמה קרעי, חבר מאוד טוב של אחמד טיבי, יכול לעשות היכרות בינכם, אבל בסופו של דבר, בשביל שכן ייווצרו ואנחנו כן נרצה לשמוע, בדיוק כמו שדיברנו על השולחנות עגולים, שתעשו שולחנות עגולים עם האוכלוסייה הבדואית, באמת לראות את הזה
יצחק פינדרוס:
 הייתה חברת כנסת פעם קודמת שאמרה שאתה זה, אז זה לא קרה, לא יודע, משום מה, לא היה, אבל אני מציע, יוסף - -
יוסף עטאונה:
כן, כן
יצחק פינדרוס:
תיצור איתם קשר, תיצרו איזושהי קבוצת עבודה, אמרתי תיצרו, הפוך זה טוב שאתם פה עכשיו, תיצרו קבוצת עבודה שתעשה באמת, שולחן עגול ובעצם נתקדם
אחמד טיבי:
שדיברתם, כאשר אתה מדבר על הנגשה דיגיטלית לאוכלוסיות מסוימות, אין כמו האוכלוסייה הערבית שאת השירותים הדיגיטליים, שסובלת מהמצב הקיים, לא רק בכפרים לא מוכרים, כפרים לא מוכרים זה הכי קיצוני, אבל גם ביישובים רגילים
יצחק פינדרוס:
כן, על זה דיברו
אחמד טיבי:
עראבה, זה בעייתי
סליי ביינסין:
אבל התייחסנו לזה, נגיד, דווקא פה, יש חסמים אחרים, אבל שם דווקא ברשויות כאלה זה יותר קל להכשיר, כי אנשים רוצים
יצחק פינדרוס:
היא עובדת מול הרשות המקומית, יש לה פרויקט של 66 מיליון שקל שהיא עומדת מול הרשות המקומית
סליי ביינסין:
אז דווקא רשויות גדולות זה יותר קל, לא צריך לשכנע אנשים, למה לבוא לעשות שימוש בדיגיטל, אני כן צריכה להתאים את עצמי, זאת אומרת, אני כן מביאה מדריכים בשפה הערבית, הכול בערבית
אחמד טיבי:
עשיתם יישובים שמחוברים כולם ל-WI-FI ציבורי, כזה שאפשר באוויר?
יצחק פינדרוס:
זה לא הם, זה משרד התקשורת
סליי ביינסין:
זה לא אנחנו - -
יצחק פינדרוס:
זה שלמה קרעי
יוסף עטאונה:
היו מכרזים עדיין אין תוצאות
יצחק פינדרוס:
מישהו נמצא ממשרד התקשורת?
אחמד טיבי:
הייתה הצעה, יש פה את משרד התקשורת
יצחק פינדרוס:
הנה, ניסיתי לשלוח אותו לשלמה קרעי, ללא הצלחה, בסוף אתה נחתת פה
יצחק פינדרוס:
 אני ניסיתי ליצור פה פגישת פסגה של אחמד טיבי עם שלמה קרעי, בנושא הדיגיטל ונכשלתי
מיכל בירן:
אני אמיר בירן, אני מנהל את תחום פניות הציבור במשרד התקשורת, בנושא טלקום, מזה גם קליטה ותשתיות אינטרנט
מיכל בירן:
 אז מה השאלות?
אחמד טיבי:
אם הדיגיטל בעייתי ביישובים האלה, לפחות בינתיים, כברירת מחדל, לשפר ולשדרג את הדיוור
יוסף עטאונה:
הדואר
יצחק פינדרוס:
לפחות, לא, השאלה היא אם יש לכם - - -
אחמד טיבי:
ברירת מחדל
יוסף עטאונה:
השאלה שלי, היה מכרז ראשון לאינטרנט ותשתיות ובחברה הערבית, בכל הארץ בעצם, המכרז השני, איפה הוא עומד?
מיכל בירן:
הוא יצא, הוא הסתיים לדעתי, המכרז השני
יצחק פינדרוס:
יש תאריך ביצוע?
מיכל בירן:
זה הכול מופיע באתר של המשרד
יוסף עטאונה:
צריך לדייק, יש מכרז שני, אוקי, זה התשובה של השר אז, שהגשתי לו שאילתה שיש מכרז שני וחלק מהיישובים הבדואים וגם הערבים בצפון, נמצאים בתוך המכרז, אתה יכול להצביע, איפה זה בוצע?
מיכל בירן:
הפריסה מבוצעת כל הזמן, לגבי יישובים ספציפיים, אני אשמח לתת את המידע, אבל - - -
יוסף עטאונה:
פריסה זה אמירה כללית, אני שואל, היישוב חורה למשל, צפי?
מיכל בירן:
לא התכוננתי מבחינת יישובים ו-
יוסף עטאונה:
שגב שלום, עראבה
מיכל בירן:
ואני גם לא האדם, זאת אומרת, אני חושב ש-
יצחק פינדרוס:
אנחנו, בוא, אני מבין שלא באת עם זה, נכון, אבל השאלה עולה, כי באמת, היא גם משמעותית, אם תוכל להביא לוועדה, לשלוח לוועדה רשימה - - -
מיכל בירן:
בטח, יכולים להביא הכול
יצחק פינדרוס:
באיזה מצב זה נמצא, זאת אומרת שלבי הביצוע, איפה מבוצע, מתי יבוצע, זאת אומרת שהוועדה תוכל לדעת ביישובים והאם נוכל לדעת, כי הוא זרק עוד כמה דברים בין השאר, מעבר ליישובים, טייבה למשל, יישוב מוכר במדינת ישראל, אבל הוא זרק כמה שמות שפחות מוכרים ולכן האם היישובים הבדואים הלא מוכרים גם נמצאים ברשימה? נשמח לדעת, תעשה בדיקה, חזרנו לשלמה קרעי, בסדר
מיכל בירן:
אני יכול לעשות בדיקה ואני אחזיר לך תשובה עוד מספר דקות, אין בעיה, אבל לגבי קליטה ותשתיות, המשרד כל הזמן עוקב ומבקש לשפר את התשתיות
מיכל בירן:
 אנחנו גם עשינו על זה, אפשר לראות שעשינו על זה עבודה רבה השנה וגם רואים את זה בדוח פניות הציבור שלנו וגם השנה אנחנו נראה ירידה
מיכל בירן:
 חשוב גם לומר שהרבה מהבעיות מגיעות מהרשויות, שלא מוכנות לפרוס אנטנות
מיכל בירן:
 לגבי הקליטה, יש בעיה של רשויות, לגבי הפריסה, אני אחזיר לך תשובה, אבל הפריסה מתבצעת בקצב טוב והמכרזים יצאו לדרך ואנחנו נראה שיפור משמעותי מאוד בשנים הקרובות
יצחק פינדרוס:
יש חלוקת עבודה בינתיים, עוד לא ביטלו את זה, אבל יכול להיות שבפסק דין הבא של בית המשפט העליון, גם את זה יבטלו, בינתיים יש חלוקת עבודה, משרדי הממשלה צריכים לבצע והכנסת צריכה להחליט אם זה טוב, או לא, זה פחות, או יותר חלוקת העבודה, כרגע, בינתיים זה ככה עובד
יצחק פינדרוס:
 כן, יעקב שנרב, משרד השיכון, בבקשה
יעקב אשר:
 אנחנו בתור משרד שנותן את השירות ומתמודד עם זה, מה שנקרא, עסקי, אנחנו מחלקים את החסמים לשלושה חלקים, מדובר קודם כל, במעל רבע מיליון משפחות שנעזרות בנו ולא מהמשפחות שקל להם יותר, משפחות שהרבה יותר קשה להם ולכן אנחנו מתמודדים עם זה
יעקב אשר:
 שלושה סוגי חסמים, קודם כל, קבוצה הראשונה, מי שמאותגר טכנולוגית, שזה אוריינות דיגיטלית נמוכה וזה אני חושב ששחר ידידי, באמת ידידי אגב, מטפלים בזה ומתקדמים מאוד, אנחנו רואים את התוצאות, אנחנו רואים ממש בתקשורת מולנו מהאוכלוסייה, אנחנו מקבלים אפילו את התגובות שלהם
יעקב אשר:
 יש התקדמות גדולה מאוד, אנחנו רואים אותה בשטח
יצחק פינדרוס:
סליחה, היום אפשר לפנות טלפונית ולקבל מענה טלפוני?
יעקב אשר:
רגע, החסם השני זה סיבות אידיאולוגיות, סיבות אידיאולוגיות זה שמישהו מחליט שהוא לא מעוניין בזה, זאת אומרת, יש לו את היכולת להגיע לתשתיות האלה, אבל הוא לא רוצה אותם, זה בעיקר, אבל לא רק, בחברה הדתית-חרדית, גם לבת שלי יש C2 בסדר והחסם השלישי זה חוסר בתשתיות, כמו שנאמר פה, שזה בעיקר בחברה הערבית, אבל לא רק, אבל בעיקר שם, לכן המענה, ללמד את האנשים שיש להם את היכולת והם רוצים להחזיק בה, זה הצד של שחר
יעקב אשר:
 מה שקשור לתשתיות זה פתרון לאומי, זה לא פתרון שפותרים ברמה טכנית, טכנית במשרדים עצמם ואני מבקש להתמקד בפתרונות שניתן לאנשים שאין להם ולא משנה מה הסיבה, זאת אומרת, זה לא משנה מה החסם, אין להם את היכולת, הפתרונות מחולקים אצלנו, לשני חלקים, חלק אחד זה גם בעקבות הישיבה קודמת, אפשרנו גם במחיר למשתכן, דירה בהנחה שזה נקרא היום, מי שרוצה, יכול לבוא לסניפים, אני לא אומר שזה פתרון טוב, אבל זה פתרון, איך הם קוראים לזה? להשאיר חרך לכאלו שמכל סיבה שהיא, אמרנו זה חסמים לא פשוטים, לכמות לא קטנה של אוכלוסייה, הם יכולים להגיע לסניפים, גם בבחירה של דירה בהנחה, הבחירה עצמה היא פיזית, אבל גם למי שרוצה להירשם להגרלה, הוא יכול להגיע לסניפים לעשות את זה, זה עדיין מחייב אותו שיהיה לו תיבת אימייל, לא חייב להיות שלו, בשביל לקבל את ההודעות
יעקב אשר:
     הדבר השני שנאמר פה ואנחנו מאוד מאוד מנסים לבדוק את זה, כי צריך להבין את המשמעות, זה דרך טלפונית ודרך הטלפון, מי שאין לו אס
יעקב אשר:
אמ
יעקב אשר:
אס, על ידי הדיבור, כמו שנאמר פה בבנקים, צריך להבין פה את ההבדל, בדקנו את זה לעומק, קודם כל, אנחנו ממש לא ירדנו מזה, מנסים את זה, מבינים שזה פתרון, לאוכלוסייה לא קטנה, בעיקר חרדית, אבל לא רק, כי לפעמים אין קליטת אינטרנט, אבל יש קליטה בשטח של טלפון, זה לא פשוט מסיבה טכנית, אני אסביר, כשמישהו בא לבנק, אז הוא מבצע העברה, מזהים אותו על ידי שיחת הטלפון ואחרי שזיהית אותו, הוא יכול לדבר איתך, תעביר, או לא תעביר וכו', פה צריך לפעמים לבחור שלושה אתרים, שאתה רוצה שיהיו בהגרלה, שלושת האתרים צריכים להיות במקביל, להירשם במקביל ורק שלושתם, זאת אומרת, בטלפון כמעט טכנית זה בלתי ניתן, מסיבה, בשביל לפתור את זה, צריך לשנות את שיטת הרישום להגרלה, אנחנו לא בורחים מזה
יעקב אשר:
 אז קודם כל, אנחנו כן מנסים להגיע לפתרון מהסוג הזה, בינתיים, אפשרנו להגיע לסניפים ולעשות את הבחירה, זה לא מספיק, אבל זה התחלה
יצחק פינדרוס:
במערכת של הבנקים, מה שאתה מציג, עובד?
יעקב אשר:
עובד, אבל הם לא צריכים לבחור שלושה, אלא לשנות
יצחק פינדרוס:
עכשיו לבדוק מה המצב בצ'קים, האם יש לו צ'ק, מה המצב בעובר ושב - - -
יעקב אשר:
בהחלט, אבל הוא לא צריך לבחור שלושה, שזה לא יהיה רביעי, זאת אומרת, לא יושב מולך בנאדם, זה מערכת, הבחירה היא - - -
יצחק פינדרוס:
כן, הרביעי אין אפשרות, כמו שבמחשב
יעקב אשר:
כן, אבל צריך להגיד לך מה האפשריות
יצחק פינדרוס:
לרחובות לחץ 1, לאילת לחץ 2, לקריית גת לחץ 4
יעקב אשר:
אבל זה לא רחובות 1, זה שמונה אפשריות ברחובות וזה באיזה פרויקט, עוד פעם, אנחנו ממש לא בורחים מזה, היושב ראש אמר את זה בישיבה הקודמת, לקחנו את זה ברצינות, אנחנו עוד לא ירדנו מזה, אבל אנחנו מנסים לפתור גם את זה, עד כאן
מיכאל ביטון:
שלום, לי קוראים מיכאל ירט, אני מייצג את ליבת הקונצנזוס של המגזר החרדי שלא נעזרת באינטרנט, עשרות אלפי אב בכלל, לא נעזרת באינטרנט, יש עוד עשרות אלפי בתי אב שנעזרים בצורה שולית, נקודתית, חדרי מחשבים, אצל האישה בעבודה וכל מיני ווריאציות כאלה
מיכאל ביטון:
 התחושה שלנו בשנים האחרונות שאנחנו חיים פה, מבחינת כל מה שקשור לממשל ולבירוקרטיה שהוא מציג, אנחנו חיים באוגנדה, אין לנו שום יכולת להתמודד, בכל דבר כלשהו שיהיה, אם זה רישום במעונות, אם זה מחיר למשתכן, או כל דבר אחר שיכול להיות, אנחנו פשוט נמצאים מול חומת ברזל בצורה ואנחנו לא מצליחים לפרוץ את זה וזה לא בגלל שהאוריינטציה הדיגיטלית שלנו נמוכה, זה לא בגלל שכישורי הלמידה שלנו נמוכים, גם לא יעזרו הפתרונות לדברים האלה, זה בגלל שאנחנו מבחינה אידאולוגית, לא צורכים אינטרנט
מיכאל ביטון:
      אנחנו רוצים פה פתרונות, הפתרון היחיד שאנחנו יכולים לבקש ממערך הדיגיטל, זה טלפון פשוט שיש לנו, שדרכו נוכל לעשות את כל מה שצריך, כי אנחנו לא יעזור להנגיש לנו את האינטרנט בכל מיני צורות, או לייצר לנו אותו בצורה יותר אסטטית בשבילנו, כי מבחינת האידאולוגיה שלנו, גם אם יום אחד כל הדגים בים ידברו באידיש והשמש תהפוך למרובעת, אנחנו לא נצרוך אינטרנט, לא ניצרוך
מיכאל ביטון:
 הבנקים הבינו את זה, הבנקים הבינו שאם הם רוצים לשמר את הלקוח החרדי, הם חייבים לתת לו מענה בדרך שלו, בשפה שלו, בצורה שלו, הכי בשבילו בעולם, הם עושים את זה יופי, אני כלקוח של בנק הפועלים, יכול בשנייה אחת, לעשות העברה בנקאית, או כל פעולה אחרת, בצורה מקסימה, נגישה, נוחה, מיידית, כמו מלך ואין סיבה שכאזרח במדינת ישראל, אני לא אקבל את מה שאני מקבל כלקוח בבנק הפועלים
יצחק פינדרוס:
ישראל קמינר
ישראל קיסר:
בוקר טוב, שמי ישראל קמינר מהפורום - - -
יצחק פינדרוס:
אתם הוזמנתם לשולחן העגול של מערך הדיגיטלי?
מיכאל ביטון:
לא, דיברו על זה בפעם הקודמת
סליי ביינסין:
אז אני אשמח
מיכאל ביטון:
לא יצרו קשר איתנו
סליי ביינסין:
גם התייעצנו, אז אנחנו נשמח אחרי זה לקחת, בשמחה רבה
ישראל קיסר:
שמי ישראל קמינר מהפורום לחזון השירות, שירות מותאם לציבור החרדי
ישראל קיסר:
 את עיקרי הדברים הזכירו קודם, אני רק רוצה לספר סיפור קטן, שלפני שבועיים הייתי בסניף הדואר באשדוד, מקום מגוריי, באתי לסגור חשבון בנק הדואר שפתחתי לפני 25 שנה ועמד לידי אדם משכבה מוחלשת וביקש איזשהו שירות מהפקיד והפקיד אומר לו, אתה צריך כתובת מייל והוא לא הבין מה הוא רוצה ממנו, הוא אומר לו, כתובת מייל, הוא לא ידע מה להגיד, הוא אמר לו, קומפיוטר, גוגל וזה היה ממש מצער לראות אדם שבא לקבל שירות בדואר, שדואר זה מופנה לאנשים בעמדה מוחלשת והפקיד אומר לו, יש לך מייל, יכול לתת לך שירות, אין לך מייל, תתמודד
ישראל קיסר:
 אז זה דוגמא של אדם במקום מוחלש, בציבור החרדי יש קהלים, כיוון שהאינטרנט, כמו שהזכירו קודם ולא קשור לוועדה הזו, הוא מפלצת, הוא משתלט לנו על החיים, הפתרונות שלהם, הם גם כן מפלצתיים ולכן יש קהלים מסוימים שבוחרים ללכת לצורה שאפשר אולי לקרוא לה קיצונית, אבל כשהאינטרנט הוא קיצוני, אז גם הפתרון הוא קיצוני ולחיות חיים שלווים ורגועים, לא לטבוע ברשת ולכן אנחנו, לא כל הציבור החרדי הוא כזה, יש חלקים בציבור החרדי שיש להם גישה לאינטרנט ומשתמשים בה, אבל יש אנשים שנקרא לזה, פריפריה חברתית, שרוצים לחיות בצורה רגועה, בלי צריכה של רשת ואנחנו, כל אלה שיושבים כאן בתחום שלהם, קודם צריכים להבין את זה, להבין שזה לא איזשהו משהו כמו שהזכירו, שצריך לדאוג ללמד, או לתת פתרונות, זה פשוט צורך ואפשר למצוא פתרונות
ישראל קיסר:
      הזכירו את הפתרון הטלפוני, יש מערכות IVR שאפשר לתת פתרונות מעולים, זה יושב על אותם אפליקציות, כאן בחדר, דיברתי עם נציגה של בנק ישראל, ביקשנו שיעשו סקרי דעת קהל על השירות של הבנקים, טלפונית, אז היא שואלת אותי, מה אנחנו נרים טלפונים? הבנתי איפה אנחנו רחוקים, כשאנחנו אומרים טלפונים, אנחנו לא מתכוונים שאנשים יתקשרו, לא, יש מערכות שיושבות על מערכות אינטרנט והם פשוט באפליקציה קטנה, הם עוברות לשימוש בטלפון כשר, זה מערכות IVR ועוד מערכות ואם תהיה מודעות ותהיה הבנה, בוודאי שנמצא פתרונות, אין למערכות הציבוריות של חברות הממשל ואין לקופות החולים ולבנקים, כמו שהזכירו שיש בנקים שמתקדמים, אבל יש בנקים שעדיין נשארו מאחור ומנסים כל הזמן לסחוב את הציבור, לאינטרנט
ישראל קיסר:
 אני נמצא מידי פעם בבנק, הייתי לאחרונה בבנק, בשלושה פקידות שישבתי, היא אומרת ללקוח שבא לסניף ורוצה לקבל שירות, היא אומרת לו, אתה תוכל לעשות את זה דרך הרשת, דרך האינטרנט, תודה, אני יודע את זה לבד, באתי לפה, לא כדי לשמוע את המשפט הזה, כדי לקבל שירות שמגיע לי
ישראל קיסר:
 בטוח שכל האנשים שיושבים כאן, רוצים לקדם את זה ומבינים את הצורך, זה קצת חשיבה פחות מקובלת, פחות ממה שאנחנו רגילים, אבל ברור שבעזרת היושב ראש שדוחף את הנושא הזה ועומד עליו בתוקף, יהיו פתרונות וזה יהיה תועלת לכולנו
ישראל קיסר:
 תודה
יצחק פינדרוס:
 עדן פרבר
עדן פרבר:
תודה רבה
עדן פרבר:
 אני עדן פרבר, אני חוקרת במכון תכלית
עדן פרבר:
 אנחנו רוצים קודם כל, להודות על קיום הדיון החשוב הזה ואנחנו רצינו להציע גישה הוליסטית, הנתמכת מחקרית, להנגשת שירותי ממשל, אשר מתחשבת בשורש הבעיה של חלוקה לא שוויונית, של תשתיות ואוכלוסיות עם אוריינות דיגיטלית נמוכה וגם מתכתבת עם מאמצים שננקטים ברחבי העולם, לקידום שוויון במרחב הדיגיטלי
עדן פרבר:
 לדעתנו התמודדות נכונה עם הנושא, דורשת הסתכלות, או מקור קושי של אוכלוסיות ללא גישה של שירותי אינטרנט וללא מיומנות דיגיטלית, בספרות הפער מכונה, הפער הדיגיטלי והוא קיים כידוע ברחבי העולם וגם אצלנו
עדן פרבר:
 אנחנו יודעים שכבר שבישראל הפער הדיגיטלי מאופיין באזורי מגורים, כאשר איכות האינטרנט גבוה יותר במרכז הארץ, לעומת הפריפריה, ברמת הכנסה והשכלה, כאשר עלויות החיבור לאינטרנט, חוסמות קבוצות שידם אינה משגת וכן, פערים בין אוכלוסיות חברתיות, כפי שצוין שיש להם מניעה תרבותית, או אידאולוגית
עדן פרבר:
 לשם המחשה, בישראל, הערבים, החרדים והאנשים בגיל השלישי, הם אלו עם אחוזי החיבור הנמוכים, באופן משמעותי משאר האוכלוסיות
עדן פרבר:
      ביחס לשירותי ממשל, הפער בגישה ובכישרונות דיגיטליים, חשובים וצריך לטפל בהם, אבל אנחנו רוצים להדגיש שיש חשיבות בהתמודדות הוליסטית, עם כל מה שעולה בגדר הפער הדיגיטלי, הגישה הזאת נקראת, הכללה דיגיטלית והיא גישה שווה, משמעותית ובטוחה להשתמש, להוביל ולעצב טכנולוגיות ושירותים דיגיטליים והזדמנויות
עדן פרבר:
 הכללה דיגיטלי, הומצא כבר כעיקרון יסוד, להבטחת זכויות אדם בעידן הדיגיטלי, על ידי ארגונים בינלאומיים רבים וכן על ידי ממשלת ישראל בתוכנית ישראל דיגיטלית
עדן פרבר:
 הכללה דיגיטלית מסתכלת על הרבדים השונים של הפער הדיגיטלי, שזה חסמים פיזיים, כלכליים ותרבותיים, אוריינות דיגיטלית נמוכה, לאלו שרוצים לגשת לשירותים, אבל בעבר היו להם את חסמי הגישה וכן הטיה נבנית שזה בעצם, יתרון שניתן לאוכלוסיות שעיצבו את הטכנולוגיה, שאלו הם רק אלו עם גישה
עדן פרבר:
 בהתאם לגישה הזאת, אנחנו רוצים להצביע על מספר דגשים לפעולות ההנגשה שנקטו בהמשך, אנחנו רוצים להציע שפעולות הנגשה, יתחשבו בשפת התכנים והניווט ויפעלו להצעת שירותי ממשל, בשפות רבות ככול הניתן
עדן פרבר:
 אנחנו ממליצים כי תובטח הנאה מגישה לשירותי ממשל, במכשירים ניידים, כי יש אחוז מאוד משמעותי בארץ, של אנשים שאין להם מחשב בבית
עדן פרבר:
 ההנגשה צריכה להתאים כמובן, לאנשים עם מוגבלויות וקבוצות גיל שונות ואנחנו גם רוצים להציע לעורר מודעות, בקרב אוכלוסיות אשר מבחינה תרבותית, או אידאולוגית, נמנעים מהשתתפות במרחבים דיגיטליים, על עצם זה שאפשר לגשת לשירותים ממשלתיים, בלי כל שאר ההשתתפות במרחב הדיגיטלי
עדן פרבר:
 לבסוף, אנחנו - - -
יצחק פינדרוס:
זה אחד תלוי בשני, זה מה שדיברנו בוועדה הקודמת, את בעצם מתפרצת לדלת פתוחה, זה פחות, או יותר מה שקורה פה בוועדה, לפחות בשלושה דיונים אחרונים, זה בדיוק מה שאת אומרת
יצחק פינדרוס:
 דיברנו על זה בוועדה הקודמת, הקמת עמדות ממשלה, זה לאלה שאין להם תשתיות, זה בסדר, זה משרד התקשורת, אבל זה הנושא השני ולימוד זה בדיוק הקורסים שהרשות הדיגיטלית עושה, זאת אומרת, זה בדיוק מה שאנחנו עושים כרגע, בדיוק, חלק מהתהליך של הוועדה, עכשיו אנחנו מגלים, מהם הדברים, אם לצורך העניין, עמדת ממשל זמין הוא פתרון אחד, IVR טלפוני הוא פתרון שני שעליו אנחנו כרגע עובדים ומנסים למצוא פתרון, איך הוא יהיה כולל, איך הוא יהיה לחלק ממשרד הממשלה, משרד השיכון העלה את האתגר שלו, כל משרד יש לו את האתגרים שלו, אני מעריך שמשרד התחבורה, לא אמרתם לנו האמת שאיפה הם נמצאים, משרד התחבורה, מבחינת תו נכה?
קריאה:
בשלבי סיום
יצחק פינדרוס:
זאת אומרת, זה בדיוק מה שאנחנו עושים בוועדה, כקול קורא
יצחק פינדרוס:
נקרא בדיוק איפה שהוועדה נמצאת, במסגרת הדיונים האחרונים, בדיוק לדבר הזה ורק אם תרצי להוסיף עוד משפט שאני אוכל להמשיך
עדן פרבר:
לא, תודה רבה
יצחק פינדרוס:
 שמוליק מזרחי, הסתדרות הגמלאים בזום
מיכל בירן:
כבוד היושב ראש, יש לי עבורך קצת מידע שאני הבטחתי