GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם עבאס:
אני רוצה להגיד מילה אחת, זה לפעמים שעורכי דין, לא עונים בטלפון, אני יכול להגיד שכשעורכי דין למשל, ידעו על אנשים ספציפיים שבאו להגיע לפשרות, בחובות למשל, לעריית ירושלים, הם מצאו את הדרך שהם כבר שלחו עוד איזה מכתב והם כבר קראו לזה, לא זוכר, בקיצור נפחו את זה פתאום, בעוד איזה כמה אלפים טובים, אני אומר את זה, לצערנו, אמנם זה לא כולם, אבל לצערנו, יש אנשים שמשתמשים בתפקיד שלהם, הם בפרצות האלו, בוא נגיד, מוצאים איזה פרצה ואז מגיעים אליך, אומרים לך, תשמע, שכר הטרחה היא כבר כך וכך ואם אנחנו לא סוגרים לך את התיק והם יודעים שהוא בלחץ והוא חייב לסגור ולגמור, אני שואל, אם יש בקרה בדבר הזה, כי בסוף, יש תיקים כאלה ואם מישהו בודק, כמו בכל מקום מתוקן?
שלמה יעקב:
שנייה, אני אגיד רק משהו קטן, לגבי הבדיקה הזאת, אם המכתבים הגיעו, או לא הגיעו, אנחנו נורא קפדנים בנושא הזה, מי שיודע, איך ההליכים עובדים, זה כל עוד לא הגיע אישור המסירה של האזהרה ואנחנו נורא מקפידים על העניין הזה, שהחתימה שם בסדר ובאמת הגיע ללקוח, אנחנו פשוט, דוחים את המסירה וכל עוד, אנחנו לא בטוחים, אלא אם כן, נעשה שם זיוף, או משהו כזה, אז התיק, לא יתגלגל וזה לא יגיע, לידי עיקול, אנחנו נורא מקפידים על העניין הזה, גם מול הלשכות וגם מול מי שפועל בנושא הזה ולכן כל עוד, זה לא עבר את המחסום הזה שאנחנו יודעים שהחייב, שהמכתב הגיע בעצם, לחייב, האזהרה, עוד לפני העיקול בכלל ועברו המועדים, אנחנו לא פועלים, אז קצת קשה לראות - -
תמר קלהורה:
אני יכולה להוסיף משהו?
תמר קלהורה:
דוקטור תמר קלהורה מייעוץ וחקיקה אזרחי, משרד המשפטים
תמר קלהורה:
 אני פשוט מכירה את הסוגייה הספציפית הזאת, מכיוון שנדרשנו לזה, במסגרת ההליך של עדכון הנחייה, של היועצת המשפטית לממשלה, בעניין הליכי גבייה מנהליים
תמר קלהורה:
 אז בעניין הזה של משלוח לכתובת ושלא מקבלים מענה וכו', אז יש שני דברים, קודם כל, יש כבר הרבה מאוד שנים, את חוק עדכון כתובת, שמאפשר לאזרח, לתת כתובת שהיא כתובת למשלוח דואר, שהיא שונה מהכתובת שלו במרשם האוכלוסין, זה משרת הרבה פעמים אנשים שהם שוכרים ולא מתחשק להם, כל שנה, להחליף שהם מחליפים דירה, להחליף כתובת, אז הם פשוט נותנים כתובת, יש בעניין הזה, כל מיני חזקות ואמירות, מה קורה, עקרונית, הרשויות אמורות לקבל, להתעדכן, פעם בחודש, הן אמורות להתעדכן, בשינויים שנעשים בחוק הזה וכל הרשויות, עקרונית, אמורות להיות מעודכנות בכתובות ולא אמורות להיות יותר שגיאות כאלה, כמה זה יוצא לפועל, אני לא יודעת, אבל ברמה המשפטית, ניתן הסדר לדבר הזה
תמר קלהורה:
      יותר מזה וגם זה זה דבר שלמדתי בשנה האחרונה, ביוני 22, נחקק חוק פנייה לגופים ציבוריים, הוא עדיין, לא בתוקף, למיטב הבנתי ואם אני מבינה נכון, בגלל הקושי הטכנולוגי לעשות את זה, זה כנראה נדחה ונדחה, אבל יש חוק שאמור לאפשר לרשויות, לעניינו, גם המרכז לקנסות והוצאה לפועל והרשויות המקומיות, לעבור ולתקשר עם האזרח, באופן דיגיטלי במדיה שהוא יבחר, נניח באמצעות הודעות SMS, גם לעניין גבייה, זאת אומרת, לא רק לשלוח הודעות על הפעילות במתנ"ס, אלא גם למשל, הודעות על חוב ארנונה
תמר קלהורה:
 עכשיו זה לא נכנס עדיין לתוקף, הייתה הוראה תחולה ולמיטב הבנתי זה נדחה וכו' וכו', אבל הדברים האלה - - -
אברהם עבאס:
מה הבעיה בטכנולוגיה? איפה הבעיה?
תמר קלהורה:
אני לא עוסקת בזה, מה שאני יודעת, זה שזה פשוט, גם הוראת התחולה הייתה לשנה וחצי, זאת אומרת, הוא יכול לצאת החוצה, אפילו לא שם וגם אני הבנתי שזה מסובך, להעביר את כל הרשויות המקומיות, לעולם הזה, זה כנראה לוקח זמן
תמר קלהורה:
 מכל מקום, הנושא הזה של איך להגיע אל החייב ולוודא שהוא קיבל, זה נושא שהוא מטופל, ברמה המשפטית, זה לא נושא שהוא לא מטופל, ברמה המשפטית, עכשיו ככול שנעבור לעולם היותר - - -
אברהם עבאס:
אבל האם אתם בודקים בקרה על זה שאמרתי, כמו עורכי דין ש- ולצערנו, אני אומר את זה באמת, משתמשים בזה לרעה, בואו, זה דבר מציאותי, אף אחד לא יכול להתווכח איתי, אני מכיר מקרים ספציפיים וכשהעורך דין הבין שמגיעים להסדרים, או מה, פתאום הוא מצא את הדרך, איך אומרים, לשלשל עוד כמה אלפים לכיסו, השאלה אם מישהו אוכף את זה?
תמר קלהורה:
שוב, הנושא של חברות גבייה, הרגולטור של הרשויות המקומיות זה משרד הפנים, זה לא משרד המשפטים והנושא של חברות גבייה, נמצא תדיר על שולחנה של וועדות הכנסת, כמו שאדוני יודע היטב, לאורך כל השנים וגם בנושא הזה, היה תיקון 151 לפקודת העיריות, שהסדיר גם כל מיני היבטים של, מה חברות גביה, איך מפעילים חברות גביה ובכלל בנושא של הגבייה, הגבלת שכר טרחה, כל מיני דברים, בסופו של דבר, אם רוצים לברר, איך הרשויות המקומיות, מפעילות את חברות הגבייה, זה נושא לדיון נפרד, עם הרכב שונה של אנשים
תמר קלהורה:
 מה שאני כן יכולה לומר, שלפחות ברמה המשפטית, הדברים האלה, יש להם מענה
תמר קלהורה:
 לעניין החובות לרשויות המקומיות, אז כמו שחברתי אמרה, לגבי חובות חדשים, היה את חוק דחיית מועדים, שנתן דחייה של חובות, שנוצרו לאחר תחילת המלחמה, לאחר ה-7 באוקטובר, חיובים, זאת אומרת, המועד לתשלום החוב, נדחה
תמר קלהורה:
 לגבי חובות ישנים, שבעצם, ב-7 באוקטובר, כבר ניתן היה לגבות אותם, אז כאמור, המדינה, כמו שנאמר פה ונאמר גם בדיונים הקודמים, המדינה הודיעה שהיא עוצרת את הגבייה, גם בהוצאה לפועל וגם במה שאני עוסקת, בעניין של חובות שנגבים, לפי פקודת המיסים-גבייה וכרגע המדינה, לא נוקטת בהליכים חדשים, היא לא נוקטת בהליכים חדשים והיא הקפיאה הליכים ישנים והיא עצרה את זה
תמר קלהורה:
 אנחנו בדקנו במשרד, במהלך החודשים אוקטובר ונובמבר, בדקנו עם הרשויות המקומיות, עם מרכז השלטון המקומי, משרד הפנים, האם ניתן לעשות מהלך דומה, 'אקוסט דה בורד', בכל הרשויות המקומיות והדבר הוא לא אפשרי, הן לא יכולות לעצור את הגבייה שלהן, המדינה יכולה להחליט שהיא נכנסת לגירעון
תמר קלהורה:
     המדינה יכולה להגיד, אני נכנסת לגירעון, סופגת את ההפסדים, כפי שאדוני יודע, יש תקציב, הוא גרעוני לחלוטין, מי ישלם אותו ומתי, זה אולי יהיה הנכדים שלנו, הרשויות המקומיות, לא יכולות לעשות את זה, הן לא יכולות לעצור את הגבייה לחלוטין, הן יכולות לעשות, אני לא אדבר בשמם, אבל הן יכולות לגלות התחשבות, אבל הן גם לא יודעות מראש, למעט אולי מקרים שהגיעו לרווחה, אבל הן לא יודעות מראש, מי נניח, מקרב תושביה, משתייך לאוכלוסייה המיוחדת, בחוק דחיית מועדים, מכוחו הוקם, איזשהו מאגר שאולי חברתי תפרט עליו, שהמדינה וגופים מסוימים, יכולים לבדוק בו, האם חייב פלוני, נמצא שייך לאותן אוכלוסיות מיוחדות ואז הן יכולות לדחות לו את המועדים, הרשויות המקומיות, למיטב ידיעתי, אין להן קישור למאגר הזה, הן לא יכולות להשתמש בו, אבל הן כן קיבלו הנחייה, לפעול ברגישות
תמר קלהורה:
      ואני רק אומר שהבעיה הגדולה ביותר שאנחנו איתרנו, היא לאו דווקא, הרשויות הרגילות שממשיכות כך, או אחרת לתפקד ותושביהם, גם כן, כך, או אחרת, מתפקדים, אלא הבעיה הגדולה זה רשויות שתושביהן פונו, שיש לנו הרבה מאוד רשויות כאלה ושם, הקושי של האזרחים, אבל גם של הרשות שהיא בעצם, לא מסוגלת לנקוט בהליכי גבייה והבעיה שלה, זה שהזמן לכאורה, אוזל, כי רשות מקומית, לפי הנחיית הגבייה של היועץ, גם המדינה, יש עד שלוש שנים, מהיום שהפך להיות חלוט, לגבות אותו ולכן אנחנו שוקלים ובוחנים מהלך, שיאפשר לרשויות מפונות, תוספת זמן, כדי שלא לאלץ אותן, בגלל הפחד מן השעות, משעון החול שאוזל להן הזמן, לנקוט עכשיו, באמצע המלחמה, בהליכי גבייה, נגד תושבים, שבכלל מי יודע, איפה הם ומה מצבם, רק בגלל חלוף הזמן, אבל לגבי כל שאר הרשויות, אני חושבת שההנחיה של משרד הפנים, של להפעיל שיקול דעת ולהפעיל התחשבות, זה המקסימום שניתן לעשות, בנסיבות העניין, כי כאמור, הם לא יכולים להגיד, כמו שאדוני אמר לחברות מסחריות, הם לא יכולים להפסיק ולגבות, לא מבחינה חוקית ולא מבחינה כלכלית ולכן זה כנראה, כרגע, מה שניתן לעשות
אברהם עבאס:
אוקי, תודה רבה, תודה על ההרחבה גם באמת
אברהם עבאס:
 בנק ישראל, בבקשה, מה קורה מבחינתכם?
איילון בנימין:
איילון בנימין מהפיקוח על הבנקים
איילון בנימין:
 אנחנו בשבוע הראשון למלחמה, המפקח על הבנקים, הוציא מכתב לכל המערכת הבנקאית, למנכ"לים וגם לחברות כרטיסי האשראי והנחה אותם, להתנהג ברגישות כלפי הלקוחות, גם בהיבטים של גבייה ולהקפיא הליכי גבייה, זה קרה כבר ב-12 באוקטובר וב-15 באוקטובר, אנחנו גיבשנו מתווה וולונטרי, לדחיית הלוואות ומשכנתאות, לכל הלקוחות, כאשר למי שנפגע, באופן ישיר, מנזקי המלחמה, יש אפשרות לדחות את ההלוואות, או את המשכנתאות, ללא עמלות וללא ריביות, למשך חצי שנה, מדובר באוכלוסייה שגרה, או יש לה עסק, עד 30 קילומטרים מרצועת עזה, אוכלוסייה שהיא בעצם פונתה, על ידי גורם רשמי, נכון ל-7 בנובמבר - - -
אברהם עבאס:
בצפון, או בדרום?
איילון בנימין:
בצפון ובדרום, משרתי המילואים מגויסי צו 8 וקרובי משפחה של החללים, החטופים, הנעדרים
איילון בנימין:
 בסוף חודש דצמבר, המתווה הזה, הוארך בעוד שלושה חודשים והורחב לאוכלוסיות נוספות, גם למשתתפי מסיבת נובה ולקרובי משפחה נוספים של החטופים
איילון בנימין:
 אז בעצם, סל ההקלות שגובש, הוא מאפשר הקלה בקשיים התזרימים לכל הלקוחות שנפגעו, לפי החלוקה שאמרתי
איילון בנימין:
 מי שלא נכנס לאוכלוסייה הזאת, עדיין יכול לדחות את ההלוואות שלו ואת המשכנתאות, זה ייעשה אבל בריבית ההסכמית שההלוואה נלקחה אז, ככה ניתן מענה גם לכולם, כמובן מי שנפגע, מקבל מענה מקל יותר, בדמות דחייה ללא ריביות
אברהם עבאס:
אוקי, טוב, אנחנו נמשיך ונעקוב - - -
ירמיהו קדושי:
רק אם אפשר להגיד שני דברים קטנים לסיום, קודם כל, לגבי ההוצאה לפועל, אני חושב שקודם כל, אני יכול לשבח באמת, את שר המשפטים שעצר את הכול ואפילו, לא החשיב את הימים האלה, לספור אותם, כימים של חוב
ירמיהו קדושי:
 הנקודה היא, מה שאני מנסה לשאול, אם אותם חברות מסביב, האם הם לוקחים, ארבעה חודשים, הם כן סופרים את הימים האלה, זאת אומרת, איך אנחנו יכולים למנוע מהם, לפחות, לספור את הימים האלה, להגיד, אוקי, מה-7
ירמיהו קדושי:
10 עד ה-1
ירמיהו קדושי:
1 שלא היה הוצאה לפועל, בוא לא נספור אותם, אבל נגיד שפונים אל החברות האחרות, כמו חברות סלולר, כמו כל מיני חברות, הם מבחינתם, יש לך חוב של כמה חודשים, הם מבחינתם, רואים את זה, כאילו אתה, כמה חודשים, לא החזרת להם את החוב, מה שנקרא, זה דבר שצריך לתת עליו סוגייה
ירמיהו קדושי:
      הדבר השני, של ההוצאה לפועל שרציתי גם להגיד עליו, דיברתם על כתובות שאנשים לא מוצאים אותם, גם אחרי שמוצאים את הבנאדם ובנאדם קיבל את המכתב, יש את העניין הזה של עורכי דין, שלא מוכנים לענות לך בכלל, לא מוכנים לתקשר איתך ולדבר איתך, לסגור, הם מושכים את הזמן, עד שיגיעו ה-14 יום, שיש בחוק, בכדי לבוא ולעקל אותך ויש אנשים שמנסים להשיג אותם, או מדברים עם איזה משיהו שם, זה קרה מספר פעמים, עם הרבה אנשים שאני מכיר אותם ואני רוצה שתשימו לב לזה, מתקשרים לעורך דין, מדברים אתו, הוא אומר, כן, אני אדבר אתו, הוא יחזור אליך, יהיה בסדר, ככה מעבירים את 14 היום, פתאום, אחרי 14 יום, עיקול בחשבון, אז מה עם השיחות? ואתה הולך להוצאה לפועל, אף אחד לא מקשיב ועורך הדין יכול לעשות, מה שבא לו, בקטע הזה והדבר האחרון, לקטע של הניתוקים, של הסלולר, אתה אמרת שהגשתם בקשה, השאלה, אם הבקשה, גם כוללת ניתוקים? אני לא מדבר, כן תשלם את החוב, הכול בסדר, אבל לא לבוא, עם היד על ההדק ולנתק טלפונים ותשתיות ודברים, את זה צריך לעצור, זאת אומרת, כן, אין ספק שישלמו את החוב והכול, אבל לא לבוא ולנתק לאנשים בבום כזה ולהשאיר אותם, בלי קווים, בלי טלפון, הם גם לא יוכלו להמשיך לעבוד
איילון בנימין:
אז אנחנו פנינו אליהם, לגבי כל ההליכים, החל מתהליך הניתוק ועד לתהליך גביית החובות, פיגורים, הטלת קנסות ואנחנו מצפים לשמוע מהם, מה הם מתכוונים לעשות בנושא, אנחנו נעקוב אחרי זה
אברהם עבאס:
אוקי, רק ניתן גם למירב שטרוסברג, בבקשה
מירב שטרוסברג:
אז אני מהמועצה לשידורי הלווין, אנחנו מפקחים על הוט ויס ולא מפקחים על החברות שמשדרות על תשתיות האינטרנט שידורים רב ערוצים, בינתיים
מירב שטרוסברג:
 אז כמו שידידי איתי ממשרד התקשורת אמר, אנחנו פונים לחברות ומבקשים שהם יעשו משהו באופן וולונטרי, זאת אומרת, מטוב ליבם, שהתחשבו, אבל אני אומרת שאם אנחנו רוצים בוודאות, לוודא שלא גובים עכשיו עצומים וקנסות גדולים, אז אולי היה צריך להכניס את זה לתיקון החוק שעשו עכשיו, בעניין הוצאה לפועל, כל החברות, אנחנו יכולים לפנות אליהם, בבקשה תתחשבו, אבל זה באופן וולונטרי ואכן הוט ויס עשו כל מיני מהלכים וולונטריים, גם על מנת להתחשב בכל היישובים המפונים וכל התושבים שבכלל, לא צורכים עכשיו שידורים, אבל שוב, הכול, אנחנו פנינו והם מטוב ליבם עושים, אבל אם כבר תוקן החוק של ההוצאה לפועל, אז למה?
נעמה דוד:
הליכי הגבייה הם עושים אותם באמצעות ההוצאה לפועל?
מירב שטרוסברג:
חלק מהאנשים כן, מגיעים לזה
נעמה דוד:
שזה מגיע להוצאה לפועל, יחולו אותם חוקים שחלים על כולם
מירב שטרוסברג:
שכן יש הקלות?
נעמה דוד:
כן
מירב שטרוסברג:
עד היום?
נעמה דוד:
ההקלות, לא ניתנות בשלב של החיוב עצמו, אלא רק אם זה מגיע להוצאה לפועל
מירב שטרוסברג:
כן, אבל אם זה יגיע להוצאה לפועל, אז גם למינויים של החברות?
מירב שטרוסברג:
בסדר גמור
אברהם עבאס:
אוקי, אנחנו שוב פעם קוראים באמת, לכל החברות וזה לא משנה, מי ומה, להשתדל באמת, איך אומרים, להראות חמלה לכולם, אני אומר עוד פעם, לכולם, כי אף אחד לא יכול לדעת, מה עובר בליבו של אותו אדם, או האם יש לו בן לוחם, או האם יש לו קרוב משפחה, או משפחה שכולה, אמרתי, לצערנו, כולנו בתוך הסיפור הזה, אז זה מבחינתי כחבר כנסת וכוועדה ואנחנו נמשיך ונעקוב, אם נצטרך, נעשה עוד דיון, עוד כמה חודשים, אני לא רוצה לנקוב בזמן, בוא נראה, איך מתקדמים דברים ואני מקווה שירמיהו, מה שכן טיפלו בך ואני מקווה שגם במקרה שלכם צריך ואני מבקש, איך אומרים, שלא ננצל את הפרצות האלו שלצערנו, אנשים, איך אומרים, אומרים, אם אני יכול אז למה לא, נעשה עד הסוף
אברהם עבאס:
 אז אני מקווה שבאמת, אנשים שומעים לנו ויקבלו באמת, גם את הדרישה וגם את הבקשה שלנו פה בוועדה הזאת
אברהם עבאס:
 תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה
יצחק פינדרוס:
 אני מתכבד לפתוח את ישיבת המשך של הוועדה המיוחדת לפניות הציבור בנושא סיוע משרדי הממשלה למשפחות הנרצחים והנפגעים מהמסיבות נובה ופסיידאק ויישובי הסביבה
יצחק פינדרוס:
 יש כמה דוברים שלא הצליחו לדבר בישיבה הקודמת, וכיון שזו ישיבת המשך נשתדל לתת לכולם את זכות הדיבור, אבל גם נרצה להתמקד בלקבל תשובות ממשרדי הממשלה בדברים שהעלינו בישיבה הקודמת ולראות איך אנחנו מתקדמים
יצחק פינדרוס:
      אני כבר בתחילת הישיבה אומר, ברור לי שלא כל התשובות יהיו היום
יצחק פינדרוס:
 אחד הדברים שאמרתי בישיבה הקודמת זה שאנחנו נעשה ישיבת מעקב קבועה
יצחק פינדרוס:
 זה לא הולך להיות משהו שאנחנו נסיים היום, צריך לדעת את זה
יצחק פינדרוס:
 אנחנו נעקוב אחרי זה, נשמע תשובות, נשמע את הדברים
יצחק פינדרוס:
 בפתח הדברים לפני שאני נותן למשרדי הממשלה לענות אני חושב שאנחנו נתחיל לפחות בשניים שלושה שהיו בישיבה הקודמת ולא הספיקו לדבר, כי סיימנו יותר מוקדם
יצחק פינדרוס:
 אבל לפני כן אני אתן לחה"כ קארין אלהרר, בבקשה
קארין אלהרר:
 קודם כל אני רוצה להודות לך שלקחת את הנושא הזה ואתה מקיים ישיבה שבוע אחרי שבוע, זה ממש לא מובן מאליו
קארין אלהרר:
 אני רוצה להגיד שיש תחושה, אני אומרת את זה בזהירות
קארין אלהרר:
 חלפו ארבעה וחצי חודשים, אנחנו לקראת סגירה של חמישה חודשים
קארין אלהרר:
 ועד עכשיו לא ראיתי במשרד ראש הממשלה שאמור להיות האבא והאמא של האירוע, לא ראיתי שהקימו ועדת מנכ"לים
קארין אלהרר:
 לא ראיתי שיש תוכנית עבודה
קארין אלהרר:
 ראיתי שהיו מפגשים, צריך להגיד את זה ביושר, נכתבו פרוטוקולים
קארין אלהרר:
 אבל מה מעבר? באמת מה מעבר? שזה דבר שהוא באמת, אתה יודע, לרגע שמחתי בסוף השבוע, כי ראיתי שעלתה הצעת מחליטים שהמטרה שלה הייתה לתת מענה לשורדי המסיבות
קארין אלהרר:
 ופורסם היום בבוקר שמשרד האוצר התנגד לזה
קארין אלהרר:
 למינימום של המינימום
קארין אלהרר:
      קודם כל אני רוצה לדעת האם קיים כאן מישהו ממשרד האוצר? בסוף צריך כסף
קארין אלהרר:
 מאיפה יבוא הכסף הזה? אז אם אין מישהו ממשרד האוצר אני חושבת שראוי שהוא יגיע לכאן בפעם הבאה וייתן את הדין לאירוע הזה
קארין אלהרר:
 כי אין מה לעשות, רוצים לתת זכאויות, ואנחנו רוצים ודורשים, וזה עולה כסף
קארין אלהרר:
 ואני מבקשת ממשרד ראש הממשלה, איך אמרו את זה פעם? תיכנס לאירוע
קארין אלהרר:
 תרים ועדת מנכ"לים, תן מענה מתכלל, הוליסטי
קארין אלהרר:
 שמענו את המשפחות פעם קודמת
קארין אלהרר:
 אני לא אפתיע ואומר שמה שנשמע היום יהיה לא פחות קשה
קארין אלהרר:
 אז בבקשה
יצחק פינדרוס:
חברת הכנסת מטי הרכבי
מטי צרפתי הרכבי:
תודה רבה אדוני יושב-הראש
מטי צרפתי הרכבי:
 ה-7 באוקטובר טרף את הקלפים לכל המדינה, גם בסוגיות נפגעי פעולות איבה
מטי צרפתי הרכבי:
 לא רק מבחינת הכמות, שמדובר על 1,200 חללים, נרצחים, נטבחים
מטי צרפתי הרכבי:
 אלא גם בהשלכות ארוכות הטווח
מטי צרפתי הרכבי:
 בדרך כלל בעבר כשהייתה פעולת איבה אז המענים היו, קודם כל המדינה מגיבה מהר, מגיעים כוחות הביטחון מהר, מטפלים באירוע
מטי צרפתי הרכבי:
 הפיגוע שהיה בצומת מסמיה ביום שישי, היה אירוע פעולת איבה, אבל הכוחות מגיעים מהר, יש ישר טיפול
מטי צרפתי הרכבי:
 באירוע הזה לא רק שהכוחות התמהמהו להגיע, מדובר על הרבה מאוד שעות
קריאה:
אסון לאומי, לא פעולת איבה
מטי צרפתי הרכבי:
נכון, נכון
מטי צרפתי הרכבי:
 וזו בדיוק הנקודה שאני חותרת אליה
מטי צרפתי הרכבי:
 זה לא אותו דבר
מטי צרפתי הרכבי:
 ולכן המדינה חייבת לחשוב על מערך הוליסטי של תיקוני חקיקות אם נדרש, של מענים
מטי צרפתי הרכבי:
 יש כאן מעגלים כל כך רבים של שכול שצריכים להתמודד איתם
מטי צרפתי הרכבי:
 באמת זה לא נפגעי פעולות איזה ולכן צריך לעשות את כל ההתאמות הנדרשות מבחינת המדינה למערך טיפול הולם
מטי צרפתי הרכבי:
 זה במעגלים, לא רק המעגל של המשפחה הגרעינית
מטי צרפתי הרכבי:
 זה בני הזוג וזה החברים
מטי צרפתי הרכבי:
 זאת אומרת, זה מגה אירוע
מטי צרפתי הרכבי:
 זה אסון לאומי בכל קנה מידה
מטי צרפתי הרכבי:
 וכמו שאני קוראת ושומעת, המדינה לא מספיק באירוע
מטי צרפתי הרכבי:
 משרדי הממשלה לא מטפלים בצורה, באופן עמוק בסוגייה, כמו בעוד הרבה דברים של המלחמה
מטי צרפתי הרכבי:
 אבל אנחנו כרגע מדברים על נפגעי הנובה
מטי צרפתי הרכבי:
 אני חושבת שאנחנו גם נדרש לתיקוני חקיקה ולהכניס את את משפחת נפגעי פעולות האיבה למעגל הרבה יותר רחב
מטי צרפתי הרכבי:
 ותודה רבה לך על המעקב ועל הדאגה
יצחק פינדרוס:
תודה רבה חה"כ מטי צרפתי
יצחק פינדרוס:
 אני מקבל את מה שאומרות חברות הכנסת
יצחק פינדרוס:
 אני חושב שמשרד האוצר היה צריך להיות פה, בטח אחרי, כמו שאמרה חה"כ קארין אלהרר, וגם משרד ראש הממשלה
יצחק פינדרוס:
 אני הערתי על כך ואני לא חושב שעם כל הכבוד לקורונה, הזום לא אמור להיות בוועדות הכנסת ואנשים צריכים להופיע כאן
יצחק פינדרוס:
 אין לזה שום הצדקה שמשרד ראש הממשלה לא נמצא כאן ומשרד האוצר לא נמצא כאן
יצחק פינדרוס:
 ואם נצטרך לעשות תיקוני חקיקה ולעקוף את האוצר, גם זה יש דרכים לעשות
יצחק פינדרוס:
 על אף שאני חבר קואליציה
יצחק פינדרוס:
 יש עוד דרכים לעשות את זה
מטי צרפתי הרכבי:
אדוני, אולי עוד משפט
מטי צרפתי הרכבי:
 במלחמה יש הרבה מערכות
מטי צרפתי הרכבי:
 יש את החזית, ששם הצבא ויש קבינט מלחמה ויש איזה שהוא מיצוי של מהלכים צבאיים שהוא קצוב בזמן
מטי צרפתי הרכבי:
 אבל יש עוד הרבה מאוד מערכות: מפונים, בריאות, בין לאומי, הסברה, נפגעי ה-7 באוקטובר
מטי צרפתי הרכבי:
 ושם המדינה לצערי לא באירוע
מטי צרפתי הרכבי:
 אז תודה
יצחק פינדרוס:
אני חייב להסכים אתכם
יצחק פינדרוס:
 אני אומר שוב, גם נושא של תיקוני חקיקה יצטרכו לבוא
יצחק פינדרוס:
 אנחנו ננסה להבין ממשרדי הממשלה מהם הפערים שנמצאים בחקיקה
יצחק פינדרוס:
 אני חושב שברור לכולם מה שאמרתי
יצחק פינדרוס:
 זה לא עוד אירוע איבה, זה אירוע הרבה יותר מורכב, הרבה יותר מסובך, יש לו משמעויות
יצחק פינדרוס:
 עם כל הכבוד לאוצר, שכל דבר חושב שהופך להיות למשהו עם השלכות רוחב, זה לא בהשלכות רוחב
יצחק פינדרוס:
 זה צריך להיות נקודתי
יצחק פינדרוס:
 הכנסת עשתה את זה לקהילות אחרות
יצחק פינדרוס:
 עשתה את זה לחטופים, עשתה את זה לנפגעים אחרים
יצחק פינדרוס:
 אין שום סיבה בעולם שהיא לא תעשה את זה גם עכשיו
יצחק פינדרוס:
      אנחנו נשמע, ואם אנחנו מדברים על תיקוני חקיקה, אז עו"ד שלומית, קטענו אותך בדיון הקודם
שלומית יהב:
אני מודה לך
יצחק פינדרוס:
תנסי למקד אותנו מהם הדברים שלדעתך פתוחים בנושא תיקוני חקיקה, בדברים האלה, אנחנו נשמח לשמוע
שלומית יהב:
האמת שאני כרגע רוצה להודות לך ולחברות הכנסת, אתם מדברים בשמם של למעלה מ-1,000 נרצחים ובני משפחותיהם
שלומית יהב:
 ישר כוח
שלומית יהב:
 והדברים שלכם באמת מרגשים
שלומית יהב:
 הסתודדתי כאן עם החבר'ה ואמרתי זה מרגש אותי שסוף סוף זה עולה לדיון כאן בכנסת
שלומית יהב:
 וישר כוח לך שאתה העלית את זה והקמת את הישיבות האלה ואתה מתמיד במעקב הזה
שלומית יהב:
 הלוואי ומפה תצא הישועה בצורה מוחלטת ומלאה למשפחות היקרות שנמצאות כאן
שלומית יהב:
      אז תודה רבה על זכות הדיבור
שלומית יהב:
 אנחנו תמצתנו את זה ופשוט עשינו חקר
שלומית יהב:
 אנחנו קיימים בשטח מה-7 באוקטובר, למדים אותו
שלומית יהב:
 לצערי לא יודעים הכול וסביר מאוד להניח שלא כיסינו את הכול
שלומית יהב:
 בסך הכול יש כמה נקודות מהותיות שאנחנו חושבים שצריך לשנות אותן
שלומית יהב:
 דבר ראשון שאתם דיברתם עליו כבר באספה הקודמת זה הקמת פורום שיטפל וייתן זכויות ודחיפה לכל המשפחות
שלומית יהב:
 זה כל כך חשוב
שלומית יהב:
 יש אנשים שלא מסוגלים להרים את הראש שלהם ולא מסוגלים לממש את הזכויות שלהם אנחנו אישית מגיעים אליהם לבתים כדי לסייע להם
שלומית יהב:
 זה לא מספיק
שלומית יהב:
 אנחנו גוף וולונטרי
שלומית יהב:
 המדינה צריכה לקחת את המושכות ולעשות את זה בצורה יעילה
שלומית יהב:
 אנחנו מוכנים להתנדב לסייע למדינה בכל צורך
שלומית יהב:
      דבר נוסף שיש בו צורך, סיוע מיידי ככל האפשר, כמו שנעשה במירון
שלומית יהב:
 במירון המדינה הבינה את גודל השעה והתגייסה, קיבלה החלטת ממשלה וניתן פיצוי ראשוני כעזרה ראשונה למשפחות האלה
שלומית יהב:
 גם כאן יש צורך
שלומית יהב:
 יש כאן משפחות שנופלות בין הכיסאות כי החקיקה הקיימת היום לא רלוונטית למה שקרה באירוע האיום ונורא הזה
שלומית יהב:
 יש פערים משמעותיים
שלומית יהב:
 זה לא פיגוע איבה כמו שאנחנו מכירים, זו לא פעולה אחת שקרתה
שלומית יהב:
 זה רצף פעילויות שקרה ולכן אנחנו צריכים להסתכל על זה בצורה שונה לחלוטין
שלומית יהב:
 הנוסח של משפחה היום הוא הרבה יותר מגוון ממה שמופיע בחוק ואנחנו צריכים גם להתייחס לזה
שלומית יהב:
 כלומר, אנחנו מדברים גם על שינויי חקיקה שאפשר לקבל אותם בהוראת שעה באמצעות הביטוח הלאומי ולקצר הליכים
שלומית יהב:
 בדיוק כפי שקרה עם החטופים ואני מסירה את הכובע בפניהם
שלומית יהב:
 ביטוח לאומי עושה עבודה נהדרת
שלומית יהב:
 יחד עם זאת, פה במקרה הזה צריך לקחת את זה צעד אחד קדימה, כמו שעשו עם החטופים
שלומית יהב:
 התקבלו הוראות שעה מאוד מהירות וניתנו פתרונות מאוד מהירים
שלומית יהב:
 אנחנו ארבעה חודשים וחצי, אוטוטו חמישה חודשים, גם שם יש לנו נוסחים שאנחנו יכולים לסייע כדי ללכת ולעשות את זה
שלומית יהב:
 אני פשוט לא רוצה לקחת את רשות הדיבור, יש כאן משפחות שבוער להן לדבר ובצדק רב
שלומית יהב:
      הדבר הנוסף שאנחנו הכנו כבר הצעת חוק, העברנו אותה גם לח"כים, היא נמצאת אצלכם
שלומית יהב:
 אנחנו נשמח שאתם תרימו את הכפפה ותעשו את זה
שלומית יהב:
 ואני אשמח אם יניב, שהוא עורך הדין שכתב את הצעת החוק יאמר כמה מילים בהקשר הזה
שלומית יהב:
 תודה
יניב גל:
אדוני כבוד יושב-הראש, חברי כנסת נכבדים, מנהלת הוועדה ומשפחות יקרות
יניב גל:
 עו"ד יניב גל, ארגון קימה
יניב גל:
 נשלחה אליכם באמצעות מנהלת הוועדה הצעת חוק בדבר פיצויים ללא צורך בהוכחת אשם לנפגעי ונרצחי מאורעות אוקטובר 2023
יניב גל:
 המדינה ואזרחיה נקלעו לאירוע שאינו דומה ברשעותו ובהיקפו על שטח המדינה לאף אירוע אחר שפקד אותנו וכולנו תקווה שלא יישנה בעתיד
יניב גל:
 אירועים רחבי היקף והשפעה מצריכים היערכות ייחודית ומתאימה, גם בפרט כאשר מדובר בשמירה על כלכלתם של התושבים, שהם מנוע הצמיחה של המשק
יניב גל:
      מהקמתו, כלה באירועי שמחת תורה תשפ"ד ועד היום, עסק וממשיך לעסוק בית הנבחרים הזה בהטמעת ערכי התרבות הישראלים דרך חקיקות רבות ומתעדכנות
יניב גל:
 ביניהם ערכה של הערבות ההדדית תחת המשטר הסוציאלי עליו מושתת יסוד המדינה והקמתה לאור עקרונות מגילת העצמאות
יניב גל:
 הפגיעה במשק מאז יום שבת הארור קולוסלית וחולשת על כלל רבדי האוכלוסייה
יניב גל:
 בהעדר פיצויים נזיקיים אשר יכוונו להשיב ברצינות את מצבם הכספי של אלפי משפחות למקומם אלמלא אותה שבת יהיו הנזקים לאזרחים ולכלכלה עצומים בהרבה, תוך כדי קריסתם ומניעת האפשרות לשקם את המשק
יניב גל:
      האפשרות להחזיר את הגלגל ליום ה-6 באוקטובר אינה קיימת
יניב גל:
 עם זאת, איננו רוצים שהמרצחים הארורים שנכנסו לגבולותינו ישיתו מכה ניצחת גם על אלה שנותרו בחיים, בין שהיו מבוססים בדמם וכעת משקמים את גופם כדי לחזור למעגל התעסוקה ובין אלה שעודם מנסים להוציא את משפחתם ממצב נפשי בלתי אפשרי
יניב גל:
 פיצויים אינם מיועדים לגרום להנאה או כדי לייצר אפשרויות חדשות של צמיחה והזדמנויות
יניב גל:
 משטר פיצויים יעיל נועד ראשית, במשטר של ערבות הדדית של כלל החברה בפרט, לייצב את המשק והפרטים החיים בו – אלה הם האזרחים תושבי המדינה
יניב גל:
 הם הריבון והם המקיימים את המדינה
יניב גל:
 עקרונות הפיצוי הנזיקי טבועים בחברה הישראלית מאז ראשיתה ומהווים אבן יסוד בכלכלתה של מדינת ישראל
יניב גל:
 לכן במספר מקרים בעבר קבע הבית הזה על חבריו חוקי פיצויים ברוח הערבות ההדדית אשר נועדו להחזיר את מצבו הכספי של הנפגע כך שיוכל לשוב לחברה גם כתורם ולא רק כנתרם
יניב גל:
      הישגים ראויים לשמם בהם ניתן לציין את בית הנבחרים הזה כדוגמת הרפורמה שנערכה למטרת השגת יעדי פיצוי ממוסד הביטוח הלאומי מיד בתום תקופת האינתיפאדה הראשונה, הוא חוק הביטוח הלאומי – תשנ"ה, 1995
יניב גל:
 כך גם עת מצא המחוקק את גודל הפגיעה שנבעה עקב התפרצות מחלת הגזזת קבעו נבחרי הציבור את משטר הפיצויים לנפגעי הנגיף ושאריהם, הוא חוק הפיצויים לנפגעי גזזת
יניב גל:
      גודל השעה מחייב אותנו, אתכם, יושבי הבית המכובד הזה, להביט עמוק אל עבר המשפחות שאתנו וגם אלה שאינם מסוגלים לעמוד בעצמם ולשמור על עוגן חירותם הכלכלית
יניב גל:
 להבטיח להם פיצויים כספיים, להשיב את מצבם עד כמה שניתן להיות עובר לאירועי שמחת תורה תשפ"ד וכלשון המונח "קימה" שטבעה הגב' שלומית יהב היושבת לצידי הקימה הקימה של המדינה
יניב גל:
 רק כך יהיה בקצה המנהרה שלהם, של אותן משפחות, את האור לשוב להיות ככלל המשק וכאחד האזרח
יניב גל:
 בנסיבות בהם מפרנסים ומפרנסות עיקריים איבדו את יכולתם לעבוד, נרצחו או שנפגעו עד כדי שכיום הם שבר כלי ושלא יהיו לנטל מתמשך על החברה הישראלית הדוגלת באותה ערבות הדדית ולא כסיסמה בלבד
יניב גל:
      כאן הוא תפקידכם לשמש כמוצא פיהם של האזרחים
יניב גל:
 לעשות כל שביכולתנו כעם אחד, אומה אחת ומשק אחד
יניב גל:
 ומכאן הצאת החוק לקביעת משטר של פיצויים בדרך של נשיאת אחריות מוחלטת ומלאה, תוך שיפוי הנפגעים ובני משפחותיהם
יניב גל:
 רק כך תוכלו וגם אנחנו נוכל להביט להם בעיניים ולהגיד בפה מלא עשינו למענכם, כפי שאתם עשיתם, עושים והקרבתם למען כולנו
שלומית יהב:
אנחנו ממש מודים לכם שאפשרתם לנו לדבר
שלומית יהב:
 ונשמח לשתף פעולה בכל ההליך עצמו
יצחק פינדרוס:
דיברנו בינינו, עם חברות הכנסת, הנושא לדעתי לקחת את מה שהיה באסון מירון כהחלטת הממשלה זה גם יועיל לנו מול האוצר בטענות שלהם שיש השלכות רוחב
יצחק פינדרוס:
 כמו שידעתם לעשות החלטת ממשלה שם, תעשו את זה
יצחק פינדרוס:
 אנחנו נשתמש קצת בחלק הזה
שלומית יהב:
וגם לביטוח הלאומי אפשר לקבל החלטות שעה
קארין אלהרר:
ביטוח לאומי לא מקבלים לבד
יצחק פינדרוס:
אני אומר להשתמש בתקדים הזה שהאוצר לא יוכל להגיד אתם יוצרים תקדים חדש
יצחק פינדרוס:
 אז בואו, הנה יש תקדים, הוא קיים
יצחק פינדרוס:
 ואנחנו נעשה את יחד
יצחק פינדרוס:
 נגיד את זה לוועדת שרים
יצחק פינדרוס:
 נתמודד בדרך שצריך להתמודד מול ועדת שרים
יצחק פינדרוס:
      אני רוצה קודם כל התייחסות משרד המשפטים על הבקשה שביקשנו בוועדה הקודמת לעשות בדיקה לנושא של הסיוע המשפטי, אחד
יצחק פינדרוס:
 שתיים, על נושא הנזיקין, איך אנחנו, אם יש לנו מה לעשות, איך להתקדם
יצחק פינדרוס:
 אלה שני הנושאים שאני אשמח לשמוע מכם בבדיקה שלכם
שרמן שני:
שלום ובכרה