GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק פינדרוס:
 אנשים צריכים לדעת מה קורה, לא 12 יום
יצחק פינדרוס:
 זה לא יכול להיות, המשחק הזה של עד הרגע האחרון, לא המלונות יודעים מה קורה איתם, לא המפונים יודעים מה קורה איתם
יצחק פינדרוס:
      ב', גם נושא תקומה
יצחק פינדרוס:
 דיברנו שתקומה יגיעו לכאן לוועדה
יצחק פינדרוס:
 היישובים לא מקבלים תשובות
יצחק פינדרוס:
 יש המון תלונות על התקשורת בין היישובים, בין המפונים לבין תקומה
יצחק פינדרוס:
 המון תלונות
יצחק פינדרוס:
 אנחנו רוצים לדעת איך המערכת הזאת עובדת
יצחק פינדרוס:
 שיבואו יציגו לוועדה איך המערכת הזאת עובדת
יצחק פינדרוס:
      בנושא משרד הביטחון: יושב פה נציג המשטרה, אולי דרככם? אבל גם פנייה למשרד הביטחון וגם למשטרת ישראל
יצחק פינדרוס:
 נציג המשטרה
יצחק פינדרוס:
 העברה לביטוח לאומי של איזה שהיא רשימה מלהב 443, ממקום אחר, איפה היו הקרבות
יצחק פינדרוס:
 ביטוח לאומי אומר שהוא לא קיבל עד היום, לא ממשרד הביטחון ולא מהמשטרה
יצחק פינדרוס:
 אנחנו מבקשים משני הגופים האלה לשלוח בדיוק את הדבר הזה
יצחק פינדרוס:
 אני כן מבקש לנסות לראות מה עושים עם הסיפור של שלומית
יצחק פינדרוס:
 כי שלומית עלה
יצחק פינדרוס:
 הם יצאו בעצם להילחם בחוץ
יצחק פינדרוס:
 זה היה איזה שהיא מערכת, צריכים לראות איך מטפלים
יצחק פינדרוס:
 אני מבין בסוף חוק נפגעי איבה זה נקודתי
יצחק פינדרוס:
 בסוף אני מבין שזה גם צריך להיות קשור לתקומה, זה ברור לי
יצחק פינדרוס:
 אבל צריך לסנכרן את הדבר הזה
יצחק פינדרוס:
 אז גם משטרת ישראל, גם משרד הביטחון
יצחק פינדרוס:
 מי זה משרד הביטחון?
אתי שבתאי:
גל גלבוע
יצחק פינדרוס:
גל גלבוע
יצחק פינדרוס:
 עלה פה הנושא של פנייה של ביטוח לאומי למשרד הביטחון להבין באיזה יישובים התנהלו קרבות
יצחק פינדרוס:
 הם אומרים שהם עדיין לא קיבלו רשימה
גל גלבוע:
הם עדיין לא קיבלו, אנחנו יודעים
גל גלבוע:
 אנחנו פועלים מול הצבא כדי לקבל את המסמך
גל גלבוע:
 יש כבר טיוטה שהצבא הכין, אבל הוא עדיין לא אישר אותה באופן סופי
גל גלבוע:
 ואנחנו מנסים לסייע כדי שיסיימו ויחתמו על המסמך
יצחק פינדרוס:
70 יום למיטב זיכרוני
יצחק פינדרוס:
 זה לא שבוע, לא שבועיים
יצחק פינדרוס:
 אני לא מכיר גוף כזה שלקח כל כך הרבה זמן
יצחק פינדרוס:
 יושבים פה משרדי ממשלה, משרד התחבורה, משרד הרווחה, משרד החינוך, ביטוח לאומי, רשות המיסים
יצחק פינדרוס:
 זה נשמע קצת מוזר
גל גלבוע:
אנחנו מנסים להביא את המסמך הזה כמה שיותר מהר
יצחק פינדרוס:
וסטים קרמיים כבר הביאו ללוחמים או שגם עוד לא הספיקו? פשוט הם עדיין באמצע
יצחק פינדרוס:
 מתי להערכתך הצבא יסיים את הרשימה של איפה היה? אני יכול לפנות ל-ynet אולי הם יתנו לי את זה
גל גלבוע:
אני מקווה מאוד שבימים הקרובים
גל גלבוע:
 אנחנו לוחצים עליהם מאוד חזק שיעבירו את המסמך הזה
יצחק פינדרוס:
טוב, תעדכני את הוועדה מתי הרשימה הזאת מגיעה
יצחק פינדרוס:
 אני מבקש, גם המשרד לביטחון לאומי, משטרת ישראל, אם משטרת ישראל יכולה להעביר, יכול להיות שהיא יכולה לקצר הליכים
גל גלבוע:
הדבר השני שאני מבקשת להתייחס זה לגבי החלטת הממשלה שכרגע נמצאת בסבב אישורים
גל גלבוע:
 העלינו כבר בקשה להאריך אותה
יצחק פינדרוס:
אני לא יודע כמה את מכירה את הוועדה הזו
יצחק פינדרוס:
 הוועדה הזו מאוד מאוד לא מסתדרת עם תשובות בירוקרטיות
יצחק פינדרוס:
 בסוף, תגידו להם שבסדר, אנחנו הולכים עד סוף ינואר אבל ממתינים לישיבה הפורמלית
יצחק פינדרוס:
 מישהו צריך לקבל איזה שהיא, אני לא ביקשתי לקבל הזמנה זה של משרד התיירות תתמודד
יצחק פינדרוס:
 הוועדה רוצה איזה שהוא מידע שהציבור יודע לאן הוא הולך
יצחק פינדרוס:
 אם אני הייתי צריך לענות לאשתי איפה אני עוד 12 ימים, אני אומר לך את האמת, הייתי במצב מאוד מאוד לא נוח
יצחק פינדרוס:
      עכשיו, אם לא חתמתי על ההזמנה, אני מבין
יצחק פינדרוס:
 אם עוד לא עברתי אישור ממשלה, אני מבין
יצחק פינדרוס:
 ולכן אנחנו נבקש ממזכיר הממשלה כן לתת איזה שהיא ודאות לאנשים מה הולך להיות
יצחק פינדרוס:
 כי זה נראה לי קצת, תשובה פורמלית זה בסדר, סבב אישורים
יצחק פינדרוס:
 כמעט כמו שאת גם מבינה שהתשובה שצה"ל עוד לא העביר רשימת יישובים שבהם התרחשה לחימה 70 יום אחרי המלחמה זה קצת, קצת מוגזם, טיפה, בלשון המעטה
יצחק פינדרוס:
 אז אני אומר שוב, בואי נסכם
יצחק פינדרוס:
 אנחנו פונים גם לנושא הזה
יצחק פינדרוס:
 את יודעת מה? הייתי מוציא פנייה ישירה לרמטכ"ל
יצחק פינדרוס:
 פנייה ישירה לצבא
יצחק פינדרוס:
 הצבא צריך לענות, משרד הביטחון יגיד שזה הצבא
יצחק פינדרוס:
 הצבא שייתן לנו תשובה
יצחק פינדרוס:
 משטרת ישראל אם היא תוכל לסייע בעניין הזה
יצחק פינדרוס:
      הנושא של ודאות
יצחק פינדרוס:
 ואני כן רוצה ישיבה עם נציגי המפונים ונציגי תקומה על הנושאים שעלו
יצחק פינדרוס:
 גם על איחוד קהילות, גם על הפירוק של הקהילות, גם על הדבר הזה
יצחק פינדרוס:
 צריכים איזה שהיא קרקע יציבה
יצחק פינדרוס:
 אנחנו עברנו יותר מחודשיים, זה מספיק זמן בשביל זה
יצחק פינדרוס:
 וההוכחה לזה זה משרדי הממשלה שהיו פה כאן היום, שהיו ממש ערוכים
יצחק פינדרוס:
 אני חייב לומר את זה
יצחק פינדרוס:
 קחו את רשות המיסים, קחו את ביטוח לאומי, קחו את משרד התחבורה, קחו את החברה למתנ"סים, קחו את נגב והגליל, קחו את המשטרה
יצחק פינדרוס:
 כולם באו לפה ערוכים עם תשובות
יצחק פינדרוס:
 משרד התיירות
יצחק פינדרוס:
 יש משרדים שמרגיש שנמצאים אי שם, עוד לא הזיזו את השעון מאוקטובר לנובמבר, הם עדיין שם באוקטובר
יצחק פינדרוס:
 הנושא שלנו היום הוא הטיפול באסבסט ביישובי קו העימות על רקע המלחמה
יצחק פינדרוס:
 אנחנו נפתח עם הנושא הזה
יצחק פינדרוס:
 לצערנו, עדיין לא קיבלנו תשובה לגבי המפונים מה קורה עם זה מהישיבה האחרונה
יצחק פינדרוס:
 אנחנו 10 ימים לפני ה-31 בדצמבר ואנשים לא יודעים עדיין מה הולך לקרות איתם עוד עשרה ימים
יצחק פינדרוס:
 רוב האנשים, לפחות אותם 60,000 שנמצאים במלונות
יצחק פינדרוס:
 אני מקווה שבמשך היום אנחנו נצליח
יצחק פינדרוס:
      אנחנו נפתח עם ד"ר תהילה שחר, מהממ"מ של הכנסת, עם המצגת
תהילה שחר:
(הצגת מצגת)     תודה רבה
תהילה שחר:
 המסמך הטיפול באסבסט ובמפגעיו ביישובי קו העימות על רקע מלחמת חרבות ברזל, נכתב לבקשת הוועדה המיוחדת לפניות הציבור וזאת לאחר פניות שהגיעו לוועדה עוד במושב הקודם מאזרחים שהיו צריכים לפנות שטחי אסבסט שהיו בשטחם, וגילו שמדובר בהוצאות מאוד כבדות
תהילה שחר:
      היה אמור להיות דיון על כך ביולי, שנדחה לתחילת המושב הנוכחי
תהילה שחר:
 גם הדיון הזה נדחה בעקבות פרוץ המלחמה
תהילה שחר:
 עם פרוץ המלחמה עלו כמה שאלות נוספות בנוגע לפינוי של מפגעי אסבסט וזאת באזורי קו העימות, גם בצפון וגם בדרום, וכך נולד המסמך הנוכחי
תהילה שחר:
      כשאנחנו מדברים על אסבסט, מהו אסבסט? זה מינרל ממשפחת הסיליקטים, שיש לו שני סוגים עיקריים
תהילה שחר:
 הראשון זה אסבסט צמנט שזה המופע השכיח ביותר שלו, מדובר בתערובת של אסבסט ומלט, הוא משמש כחומר מבני תעשייה, מבני ציבור, מבני חקלאות, בסיסים צבאיים ומבני מגורים
תהילה שחר:
 אתם יכולים להתרשם מהתמונות לראות איך הוא נראה
תהילה שחר:
      הסוג השני הוא אסבסט פריך, שזה המופע הפחות שכיח של אסבסט
תהילה שחר:
 זה חומר שמכיל אסבסט במצב גולמי במוצר או תערובת, שניתן לפורר אותו במגע ידני כאשר הוא יבש
תהילה שחר:
 האסבסט הפריך שימש כבידוד תרמי במתקנים תעשייתיים וכבידוד אקוסטי במבני ציבור, כלי רכב, ציוד וצה"ל ורכיב במוצרים ביתיים
תהילה שחר:
      מתי אסבסט הופך למסוכן? כשאנחנו מדברים על אסבסט צמנט, הוא הופך למסוכן רק כאשר הוא נשבר, נשרף או מרוסק, ואז לפי החוק הוא מוגדר כמפגע שיש לפנות אותו, אבל זה אומר שבעצם אין שום מניעה בשימוש במוצרי אסבסט צמנט כל עוד הם שלמים ותקינים
תהילה שחר:
 לעומתו, אסבסט פריך הוא מסוכן בכל המופעים שלו ולכן גם לפי החוק יש חובה להסיר אותו
תהילה שחר:
 לעומתו, אסבסט צמנט אין חובה להסיר אותו
תהילה שחר:
      בעצם הפוקוס של הדיון שלנו היום, הוא אסבסט צמנט
תהילה שחר:
 זה בגלל שעלו בפנינו קולות של גורמים שונים שאמרו שאסבסט צמנט הוא בעצם סכנה פוטנציאלית, וזאת בגלל שתי סיבות עיקריות
תהילה שחר:
 הראשונה, שרוב האסבסט שמצוי כיום בישראל יוצר על ידי מפעל איתנית במאה הקודמת כך שהוא בעצם מתיישן, כשהוא מתיישן הוא עלול להתפורר ולהפוך למפגע
תהילה שחר:
 והסיבה השנייה היא כמובן המלחמה שאנחנו מצויים בה
תהילה שחר:
 ירי טילים גורם להרס רב, לשריפות, ויכול גם הוא להפוך את אסבסט הצמנט למפגע
תהילה שחר:
 ולכן יש בו סכנה פוטנציאלית
תהילה שחר:
     לפי הסוכנות הבינלאומית למחקר בנושא סרטן, האסבסט על כל סוגיו מסווג כחומר מסרטן ודאי לבני האדם, כאשר החשיפה העיקרית אליו היא שאיפת סיבי אסבסט המרחפים באוויר
תהילה שחר:
      בעשור האחרון התקבלו כמה החלטות ממשלה במטרה לתמוך ביישובי עוטף עזה, שכוללות מספר סעיפים שנוגעים לפינוי גגות אסבסט ביישובי העוטף
תהילה שחר:
 לפי המשרד, סך התקציב שהוקצה בכל ההחלטות האלה עומד על 60
תהילה שחר:
5 מיליוני שקלים, כאשר המקורות הממשלתיים, קרן הניקיון ומשרד האוצר, אבל נדרשת גם השתתפות של בעלי הנכסים
תהילה שחר:
 לפי המשרד, סך התקציב שמומש עומד על 45 מיליוני שקלים, כאשר יש התקשרויות פעילות למימוש יתרת התקציב
תהילה שחר:
      אז להערכת המשרד עד כה הוסרו כ-315,000 מטרים רבועים של אסבסט צמנט במסגרת החלטות הממשלה ממאות מבנים בארבע המועצות האזוריות של העוטף
תהילה שחר:
 חוף אשקלון, שדות נגב, אשכול ושער הנגב
תהילה שחר:
      אז בעצם אחרי שדיברנו על פעולות המנע להסרה של אסבסט כדי שלא יהיו מפגעים, זה הזמן לשאול מה קרה עכשיו בזמן המלחמה? אז למשרד ידוע על 13 מפגעי אסבסט שנוצרו בעקבות המלחמה, רובם נמצאים בדרום אבל יש גם במרכז ובצפון
תהילה שחר:
 הפינוי של רובם הסתיים, של שבעה מהם
תהילה שחר:
 שלושה בתהליך פינוי ושלושה טרם טופלו
תהילה שחר:
 לפי המשרד הם מעריכים שיש עוד מפגעים שלא ידוע למשרד עליהם, אבל הם מעריכים שלא מדובר במספר מאוד גדול
תהילה שחר:
 וזאת, שוב, בעקבות פעולות המנע שנעשו עקב החלטות הממשלה
תהילה שחר:
     המשרד מדגיש שגם אילולא פעולות פינוי גגות האסבסט באזור יישובי העוטף, כמות מפגעי האסבסט הייתה גדלה בצורה ניכרת בזמן המלחמה
יצחק פינדרוס:
כמה היה פינוי לפני? את מדברת על 13 כרגע
יצחק פינדרוס:
 לפני המלחמה
רעות רבי:
אני אתן מספר כללי, יש בשנה כ-3,000 עבודות אסבסט
יצחק פינדרוס:
לא, אני מדבר על יישובי עוטף עזה, על זה שהיא דיברה שנמנע בעקבות המלחמה, על מה שד"ר תהילה אמרה
רעות רבי:
אז ההערכה היא שכ-300,000 מטר רבוע של אסבסט פונו בתוך המהלכים
יצחק פינדרוס:
כשאת אומרת 300,000 בפניות? כדי שאני אשווה בין תפוחים לתפוחים
יצחק פינדרוס:
 יש 13 פניות כרגע
יצחק פינדרוס:
 כמה פניות זה?
רעות רבי:
לכמה עבודות זה? בכמה מפגעים? נניח זה יכול להיות 500 מטר בממוצע, או 1,000 מטר ממוצע לעבודה
רעות רבי:
 כמה מאות
רעות רבי:
 לאורך השנים, אנחנו מדברים מ-2016, נניח זה יכול להיות כ-3,000 אתרים או משהו כזה
יצחק פינדרוס:
תמשיכי
תהילה שחר:
כשאנחנו מדברים על מפגעים, בחלק מהמפגעים מדובר גם בשטח של בסיסי צה"ל
תהילה שחר:
 כאשר המשרד מטפל, יש לו יכולת לאכוף ולפקח על עבודות פינוי אסבסט בשטחים אזרחיים, אבל כשמדובר על בסיסי צה"ל היכולת הזאת מוגבלת, ואז עולות השאלות כיצד כן מתבצע הפינוי בפועל והאם הכוחות שנמצאים בשטח הכוללים גם כוחות הצלה וכו' מודעים ומיודעים לכך שהם צריכים להימנע מחשיפה לאסבסט?     כשדיברנו עם גורם באגף התכלול בצה"ל, לדבריהם אם ידוע עליהם על מפגע אסבסט בשטח בסיסי צה"ל, צה"ל מטפל בהתאם להנחיות המשרד להגנת הסביבה
תהילה שחר:
 במקרים שבהם המפגע נמצא בשטחי המועצות האזוריות, האחריות לטפל בו היא לא בידי צה"ל, וזה גם כאשר השטחים האלו הוגדרו כשטח צבאי סגור
תהילה שחר:
 ואז עולה השאלה בידי מי האחריות כן לטפל במפגעים במצב כזה? האם אלו המועצות האזוריות? האם מנהלת תקומה? וכן האם באמת מתקיים איזשהו טיפול?     אז אחרי שדיברנו על פעולות המנע שנעשו, ועל המפגעים שקרו בעקבות המלחמה, אנחנו עם המבט קדימה ורוצים לדעת מהו מצאי האסבסט כיום בישראל? בפרט ביישובי קו העימות, והאם ניתן לבצע איזשהם פעולות על מנת למנוע היווצרות של מפגעי אסבסט נוספים?      לפי המשרד להגנת הסביבה, עד היום לא נערך מיפוי של אסבסט, ולא קיים מצאי של היקף ומיקום כמויות אסבסט הצמנט
תהילה שחר:
 אך עם זאת המשרד מקדם תהליך של מיפוי ארצי בשנת 2024, וזה כדי שיהיה בידיהם כלי אפקטיבי לקביעת מדיניות להמשך פינוי אסבסט הצמנט בישראל
תהילה שחר:
      בעקבות היעדר המצאי, פנינו אל המועצות האזוריות, ושאלנו אותם האם יש בידיהם איזשהו מיפוי או ידע אודות המצאי בשטחן? שדות נגב ענו לנו שהם עשו מיפוי באופן עצמאי, והם מעריכים ששטח גגות האסבסט הכולל עומד היום על כ-40,000 מטרים רבועים בשטחם
תהילה שחר:
 לפי המועצה האזורית אשכול, קיים מצאי אסבסט גדול בשטחם
תהילה שחר:
 הם אמרו שבעקבות המלחמה הם פנו למשרד וביקשו מימון לביצוע סקר אסבסט
תהילה שחר:
 לפי המועצה האזורית חוף אשקלון כ-80-90 אחוזים מגגות האסבסט פונו והוחלפו בעקבות החלטות הממשלה, והם כיום מבצעים מיפוי באופן עצמאי
תהילה שחר:
 שער הנגב מעריכים שפונו בין 45,000-50,000 מטרים רבועים של גגות אסבסט והם מעריכים שנותרו בשטחם בין 15,000-20,000 מטרים רבועים של גגות אסבסט, והם מתכננים לבצע מיפוי אחרי המלחמה, אבל זקוקים לסיוע
תהילה שחר:
      לפי איגוד ערים אשקלון התקבלה החלטת ממשלה ב-2020, שבה הוקצה תקציב למיפוי של גגות אסבסט על סך 350,000 שקלים, וזה מתוך 5 מיליון שקלים שהוקצו באופן כללי להחלפת גגות אסבסט
תהילה שחר:
 לדבריהם, העירייה נערכת בימים אלה לקראת ביצוע המיפוי
תהילה שחר:
      בסופו של דבר כשאנחנו מסתכלים על התמונה הכללית, אמנם נעשו מאמצים חשובים לפינוי שטחים נרחבים של גגות אסבסט ביישובי עוטף עזה, אבל עדיין נותרו לכל הפחות עשרות אלפי מטרים רבועים של גגות אסבסט
תהילה שחר:
 והשאלה היא מה התכנון לגביהם? האם מתכננים לפנות אותם כשאנחנו יודעים, שוב, שמדובר באזור קו עימות?     ומה קורה בצפון? עיקר מצאי אסבסט בצפון נמצא בגגות הלולים
תהילה שחר:
 רפורמה שהייתה בענף התרנגולות המטילות ב-2007, קבעה כחלק מהרפורמה שיש להסיר את כל לוחות האסבסט וזה ללא תלות במצב הפיזי שלהם
תהילה שחר:
 זאת אומרת גם אם האסבסט במצב תקין
תהילה שחר:
      בסקר שנערך ב-2010 ב-26 יישובים בצפון, הם מצאו אסבסט ב-1,700 לולים, ששטחו הכולל עומד על 642,000 רבועים ומשקלו מוערך ב-11,500 טונות
תהילה שחר:
 לפי מועצת הלול, מאז ביצוע הסקר ב-2010 ועד היום הוסרו כ-10% מגגות האסבסט בסך הכול
תהילה שחר:
 מועצת הלול גם אמרו שב-2007 בהחלטת הממשלה הוקצו 11 מיליוני שקלים לפינוי גגות אסבסט שלא מומשו, ובהסכם החדש שנקבע בין המדינה למגדלים אין שום סעיף שנוגע לאסבסט
תהילה שחר:
      שוב נשאלת השאלה מה בעצם קורה עם זה? אם יש תכנון למשרד החקלאות או למשרד להגנת הסביבה כדי לעודד את הפינוי של אסבסט הצמנט בצפון? וזאת, שוב מתוך מחשבה שמדובר בקו עימות ואנחנו רוצים למנוע היווצרות של מפגעים נוספים
תהילה שחר:
 וכאן אנחנו רוצים גם להיכנס לתמונה הכללית
תהילה שחר:
 לפי המשרד, כמו שמופיע גם במסמך הקודם שלנו, היום מוערך שיש בישראל כ-80 מיליון מטרים רבועים של אסבסט צמנט
תהילה שחר:
 ברור שמדובר בשטחים מאוד גדולים שלפנות אותם יעלו מיליארדים של שקלים שכרגע אין אותם
תהילה שחר:
 השאלה היא מה בכל זאת כן ניתן לעשות? אולי מיקוד באזורי קווי עימות או באזורים אחרים שהם כן רגישים כדי, שוב, למנוע היווצרות של מפגעי אסבסט צמנט שיהפוך למפגע בעתיד
תהילה שחר:
 זהו
יצחק פינדרוס:
נתחיל עם המשרד לאיכות הסביבה
יצחק פינדרוס:
 אני רק אנסה למקד בעקבות העבודה המדהימה שתהילה עשתה, עבודה יסודית
יצחק פינדרוס:
 א' האם יש בכלל היום בנייה חדשה באסבסט צמנט או שעוד לא קיים היום? ב', איך אתם רואים את זה? אם אנחנו מדברים על מיליוני מטרים? 80 מיליון מטר
יצחק פינדרוס:
 איך אנחנו יכולים להתקדם עם הדבר הזה? ואיך אנחנו יכולים לעשות עם התקציב שאני רואה שהוא פחות ממומש באופן יחסי, כמו שהיה במועצת הלול, כמו שהיה בדברים אחרים, האם ישנה איזושהי תוכנית איך אנחנו כן יכולים לעשות משהו בעניין הזה?
רעות רבי:
קודם כול אני שמחה על הדיון הזה
רעות רבי:
 אני רוצה להגיד תודה שהנושא הזה עולה למודעות, והסיבה שצריך גם את ההתגייסות הנוספת הזאת כי למעשה החוק מגדיר אסבסט פריך כאסבסט שצריך להיות מוסר, ותהילה הסבירה בהתחלה, וזה לא נושא הדיון
יצחק פינדרוס:
אין היום? זו סתם שאלה כללית
רעות רבי:
יש היום עדיין בגליל המערבי בקרקעות יש עדיין זיהום בקרקע
רעות רבי:
 זאת אומרת פסולת שהמפעל פיזר לא כפסולת, אז שמו את זה כמצע לדרכים
רעות רבי:
 ויש פרויקט מאוד גדול שהמשרד מממן, ובימים אלה ממש מפונים עוד אתרים מזוהמים בגליל המערבי
רעות רבי:
 אבל זה עניין נקודתי
רעות רבי:
      השימוש באסבסט צמנט וזה שהוא הגיע להיות ב-80 מיליון מ"ר ברחבי הארץ, כשאם לרגע נלך אחורה לשנות הקמת המדינה, היה חלק מהציונות, מבנייה קלה, ממשהו מאוד מהיר, ורק בדיעבד התגלה כפיזור של חומר שהוא מסרטן ודאי
רעות רבי:
 ולפי החוק, המשך שימוש קיים באסבסט שהוא במצב תקין הוא מותר, מה שאמרה תהילה נכון, שיש פה פוטנציאל
רעות רבי:
 ולכן מבחינה חוקית אדם שיש לו או לול עם סככת גג עם אסבסט, או אפילו גר בבית עם אסבסט אין בעיה, וגם בעולם זה קיים, אין מדינות שאוסרות שימוש באסבסט צמנט, אבל אנחנו בגישה שאנחנו צריכים לעשות צעדים אקטיביים כדי להאיץ את ההסרה
יצחק פינדרוס:
אבל היום אסור לבנות מחדש
רעות רבי:
אסור לבנות
רעות רבי:
 החוק ב-2011 זה לא ייצר, לא ייבא, אין, זה מצאי, שעל פניו אמור להיות קל לנהל אותו כי הוא רק מצטמצם
רעות רבי:
 הדבר היחיד שמותר לעשות באסבסט, חוץ מהשימוש הקיים, זה לפרק אותו ולהסיר אותו ולהטמין אותו כחוק, בהיתרים, עם בעלי מקצוע מורשים על פי החוק, זה מאוד מוסדר
רעות רבי:
      בכל זאת יש בציבור מצד אחד איזשהו חוסר מודעות או חוסר ידיעה על מידת הסיכון, מהצד השני כשהמוצר הוא תקין אין ממנו סכנה, זה לא חומר רדיואקטיבי, זה לא משחרר סיבים כשהוא במצב תקין
רעות רבי:
 אז קודם כול אין בניה חדשה, ויש המון מנופים שקיים סביבנו שמאיצים את ההסרה של האסבסט
רעות רבי:
 אם למשל חלק גדול מן האסבסט נמצא בבסיסים צבאיים, וכל הנושא של העתקת בסיסים דרומה זה מנוף
רעות רבי:
 כל הנושא של הסולארי, התקנה של גג סולארי לא מתאפשרת על גג עם אסבסט צמנט אז זה גם מנוף
רעות רבי:
 בכלל כל המעברים של הפשרת קרקעות ביישובים חקלאיים לבניה, להרחבה, לבנייה פרטית, גם מאיצה מהלכים לפינוי של לולים נטושים וכו'
רעות רבי:
 אבל כל אלה הם דברים שהם קורים באיזשהו קצב, לפי מה שסביבנו והם מבורכים, אבל כן צריך בעצם את הצעדים האקטיביים של האצה של פינוי אסבסט צמנט
רעות רבי:
      מה שעשתה המדינה, ובאמת ראינו כמו שגם תהילה הראתה בחוכמה, את הנושא של האזורים שיש בהם סיכון מוגבר כן לבצע פעולות אקטיביות, כן לממן
רעות רבי:
 כי לפי חוק, החובה לפינוי גג אסבסט היא של בעל הנכס
רעות רבי:
 זאת אומרת שזה חוקק שמי שהבית הוא שלו, אם זה מבנה ציבור או אם זה בעל בית פרטי, אם זה קיבוץ, חקלאי, באחריותו לפנות את האסבסט
רעות רבי:
 והדבר הזה, אמרנו, יחד עם זה שאמרנו שאין חובה שוב מכניס איזשהו קצב מסוים לדבר הזה
רעות רבי:
      כן המקומות שהמדינה הבינה שפוטנציאל הסיכון הוא יותר משמעותי, באמת זה היה בעוטף ועוד פרויקטים שעוד היו בתחילת העשור הקודם, של תקציבים שעברו למשרד החינוך והייתה הסרה משמעותית של גגות אסבסט צמנט ממבני חינוך
יצחק פינדרוס:
אני רוצה להתעכב כשאת מדברת על הדרום
רעות רבי:
כן
יצחק פינדרוס:
א', עלה פה שמתוך 13 פניות – שבע פונו, שלוש לא טופלו ושלוש טופלו
יצחק פינדרוס:
 והנושא השני שעלה פה מאוד חזק זה שכן, יש מועצות שעשו מיפוי, יש מועצות שלא עשו מיפוי ויש תקציב לזה
יצחק פינדרוס:
 השאלה מה עמדת המשרד? בואי נתחיל באיזשהו מקום
יצחק פינדרוס:
 אם התחלנו מהעוטף
יצחק פינדרוס:
 השאלה איך אנחנו מתחילים לפחות בעוטף להתקדם? והשאלה השנייה שמאוד מטרידה אותי זה הנושא של בסיסי צה"ל, קיבלתי תשובה מאוד טובה של דוברות
יצחק פינדרוס:
 אני אומר בכנות, זו הייתה התחושה שלי - - - צה"ל עובד לפי הנהלים של הגנת הסביבה
יצחק פינדרוס:
 אבל זה בעצם מה שאמרו
יצחק פינדרוס:
 הצבא בסוף הוא איזשהו גוף שכן יש איזושהי מוטת שליטה על מחנות צבאיים, וצריך איזושהי תוכנית לעשות את זה
יצחק פינדרוס:
 אני סגור ואני פועל על פי ההנחיות ביום שיישבר
רעות רבי:
אז אני אתחיל מהשאלה השנייה
יצחק פינדרוס:
יש לנו איזושהי אחריות כמדינה, אנחנו שולחים חייל לתוך בסיס, יש שם אסבסט, הוא בא ורואה
רעות רבי:
 אז בעניין של בסיסי צה"ל אני אתחיל מזה
רעות רבי:
 שוב אמרנו המשך שימוש קיים הוא מותר
רעות רבי:
 אז מהמקום שבו המשרד יכול לבוא
יצחק פינדרוס:
אני אגיד לך משהו, אני לא עצרתי אותך - - - המבנים האלו הם ישנים מאוד
יצחק פינדרוס:
 אני לא איש מקצוע, אבל להערכתי סיכוי שב-80 מיליון מטרים, אחוז מאוד גבוה ממנו יש כבר שבר, הערכה, עוד פעם
יצחק פינדרוס:
 איך אמרת? מקום המדינה, 75 שנים, בני 50 שנים
יצחק פינדרוס:
 אני מעריך שיש איזשהו בלאי גם בכל דבר נורמלי
יצחק פינדרוס:
 לא תופסים, אבל ההערכה היא שאם זה כל כך הרבה שנים זה כנראה סיכוי גבוה שיש שם שבר, ובטח במחנה צבאי, ובטח אתה לא מצפה מחייל שהוא ישים לב ויפנה למי? לקצין שלו שיוציא להודעת דוברות? אני מרגיש לא בנוח עם זה
רעות רבי:
בלי לסנגר על החומר שיש לו תכונות מופלאות ולכן הוא הפך כל כך נפוץ, יש לו עמידות מאוד גבוהה בכל זאת, ואכן גם בדיגומים שעשינו ליד מבנים שגם עומדים עשרות שנים לא דגמנו סיבים מרחפים באוויר
רעות רבי:
 תמיד יש את הסיכון שמישהו יחליט לחבר איזשהו כבל חשמל למעלה ויפגע באסבסט וכן, אם משהו יתבלה לאורך השנים קדימה
רעות רבי:
      אנחנו היינו במגעים לאורך השנים לראות איך צה"ל מכניס לתקציבים שלו באופן יזום הסרה והחלפה של גגות
רעות רבי:
 אנחנו יודעים שיש מהלכים, חלק גדול מאוד קורה בגלל מנופים אחרים, של העתקה של מעבר של צה"ל דרומה וזה מצוין כי זה קורה בכמויות
רעות רבי:
      לעניין פניות של חיילים, חלק מזה שאנחנו מוציאים 3,000 היתרים בשנה לעבודות אסבסט ברחבי הארץ, חלק מהם הם גם לבסיסים צבאיים, זה קורה
יצחק פינדרוס:
בשביל זה שאלתי, בבסיסים צבאיים אתם עושים או הצבא עושה?
רעות רבי:
רק המשרד להגנת הסביבה, הם צריכים להיות, הם בעל הנכס במקרה הזה והם צריכים לתקצב
רעות רבי:
 אבל הם חייבים לפעול באמצעות קבלת היתר מאת המשרד, באמצעות קבלן מורשה
יצחק פינדרוס:
ואתם מקבלים הרבה פניות?
רעות רבי:
לגמרי מקבלים
רעות רבי:
 אני רק אגיד שיש גם פניות מחיילים מודאגים, לפעמים הורים של חיילים מודאגים
רעות רבי:
 ועכשיו ספציפית בתקופת הלחימה גם היו פניות מחיילי מילואים שמלינים אותם בסככות
רעות רבי:
 אני לא יודעת אם זה היה לולים אבל בכל מיני מקומות
רעות רבי:
 ולכל פניה כזאת אנחנו מתייחסים, אם יש לנו אפשרות אנחנו מוציאים מפקח שלנו לראות האם האסבסט הוא במצב מפגע, אם הוא במצב מפגע יש לנו את כל הכלים לחייב את בעל הנכס, בין אם זה הצבא, או אם היישובים באזור, בעצם לפעול לפנות את המפגע
רעות רבי:
 הרבה פעמים אנחנו גם רואים שזה תקין ואנחנו מרגיעים ואומרים שבמצב הנוכחי אין סיכון
רעות רבי:
 כמובן אל תתלו גרלנדות מהגג, אבל גם יכולים להרגיע ברמות מסוימות כשזה המצב
יצחק פינדרוס:
עצרתי אותך
יצחק פינדרוס:
 תחזירי
רעות רבי:
אז עכשיו לגבי העוטף, איך מתקדמים במימוש? התקציבים ניתנו בהחלטת ממשלה וחולקו לרשויות מקומיות לפי מפתחות מסוימים, והיה באחריות הרשויות לשדך בין הכסף לבעלי הגגות
רעות רבי:
 זאת אומרת לבתים הפרטיים שרוצים להחליף את הגגות
רעות רבי:
 אני חושבת שזה, יחסית, כן נעשה בשיעורי מימוש גבוהים
רעות רבי:
 חלק, למשל דווקא מההחלטות האחרונות, יותר בערים, למשל באשקלון זה לוקח קצת יותר זמן
רעות רבי:
 בקהילות הקיבוציות זה בדרך כלל באופן הטבעי ההתארגנות יותר פשוטה אז זה כן קורה
רעות רבי:
      נכון, יש שם עוד 15 מיליון שקלים שאנחנו צריכים לסייע להם לבוא לקח מאיתנו את הכסף
רעות רבי:
 לעשות את החיבור בין הצרכים לכסף הזמין
רעות רבי:
 זה לגבי העוטף
רעות רבי:
 ואני כן אגיד, אני מניחה שעוד נדבר על זה בסוף, שצריך לעשות את זה בצפון
רעות רבי:
 בצפון אנחנו ללא מהלכים ממשלתיים של הסרה יזומה, ואנחנו מתכוונים, בטח לאור המציאות ששיקפה לנו את הפוטנציאל המימוש של הסיכונים האלה, צריכים לקדם מהלכים של הסרה יזומה בצפון
רעות רבי:
 אנחנו עוד נמצא את ההתארגנות במשרד, וברמה הממשלתית אני בטוחה שיהיו עוד מהלכים של סיוע בצפון, זה צריך להיות הצעד הבא
יצחק פינדרוס:
אני אשאל עוד שאלה שעולה מדברייך
יצחק פינדרוס:
 את אומרת שכשאתם מקבלים פנייה אתם יוצאים
יצחק פינדרוס:
 הקבלן שלכם עומד בכמות הפניות? למשל, עלה פה שיש שלושה שעדיין לא טופלו
יצחק פינדרוס:
 זאת אומרת מהם סדרי הגודל שהמשרד מסוגל להתמודד? והאם הוא מתמודד עם כל הפניות? באיזה סדר גודל של זמן?
רעות רבי:
אז אני אחדד מה זה אומר יוצאים
רעות רבי:
 אנחנו יכולים לקבל פניות על קיומו של מפגע מכמה ערוצים
רעות רבי:
 למשל יכולות להגיע פניות ליחידה הסביבתית, וליחידות הסביבתיות וגם במחוזות של המשרד יש סוקרים מורשים או אנשים שהם בעלי הידע המתאים כדי לבוא ולהגיד האם יש אכן מפגע? מצב שהוא לא תקין וצריך להתקדם לכיוון של הסרה
רעות רבי:
      אז יכולות להיות פניות שאנחנו נשמע בדיעבד שהיה נציג יחידה סביבתית באיזשהו מקום ואכן ראה שיש מפגע
רעות רבי:
 יכולות להגיע פניות למוקד של המשרד להגנת הסביבה, זה יכול להיות או מאזרח, או מהכבאות שהגיעו ראשונים לאיזשהו אתר ומדווחים לנו שיש מפגע אסבסט
רעות רבי:
 והשלב הזה, הראשון, של איזשהו מידע שמגיע אלינו, הוא בעצם הטריגר להמשך התהליך
רעות רבי:
      המשך התהליך, כמו שאמרנו, מכיוון שבעל הנכס הוא מי שמחויב לפעול לפינוי המפגע, יש שלב של איתור בעל הנכס, שכמובן במצב המלחמתי הוא מורכב יותר והסיבות לאתרים שלא פונו זה בעיקר הקושי הזה של איתור בעל הנכס, הנעת בעל הנכס
רעות רבי:
 יש לנו גם סמכויות בחוק, אנחנו יכולים לתת הנחיות, אנחנו יכולים לתת צווים
רעות רבי:
 אנחנו לא חושבים שזה הזמן המתאים לפעול בכלים האלו
רעות רבי:
 אבל אני רק אומרת שבשגרה אנחנו כן משתמשים בכלים האלה
רעות רבי:
 ובעל הנכס צריך לפנות, יש לנו גם מסמכים מאוד ברורים גם באתר וגם דברים שאנחנו מושיטים ממש לאדם ביד בשטח, לפעמים זה הכבאים שבשטח מושיטים לבעל הנכס מה הוא צריך לעשות
רעות רבי:
 יש מאגר באתר המשרד
יצחק פינדרוס:
כשאת אומרת כבאים, הכבאים גם מוסמכים?
רעות רבי:
הכבאים מכירים, יש פה גם נציג כבאות
רעות רבי:
 אבל לכבאים יש גם נוהל מוסדר בין המשרד לכבאות, איך יודעים לתת את הקצה הראשון של החבל לאדם הבא שצריך לפעול
רעות רבי:
 מה שאני אומרת זה שבאתר המשרד יש מרשם של קבלנים שמורשים לעסוק באסבסט ובעל הנכס אמור להתקשר עם הקבלן
רעות רבי:
      אנחנו בעצם מסדירים את המעטפת ובעל הנכס יפנה לקבלן, הקבלן יפנה אלינו, יקבל היתר ויפעל לפי הכללים שלנו
רעות רבי:
 כשאמרתי שאנחנו יוצאים זה כדי להניע את הגלגל הזה
רעות רבי:
 הקבלן שיש למשרד הוא לא הקבלן שמבצע את כל העבודות האלה
רעות רבי:
 הוא קבלן שמבצע עבודות בהתקשרות ייעודית שיש למשרד עם, אנחנו קוראים לו, קבלן הבית, והוא מיועד למקרים פרטניים של מיעוטי יכולת, של מצבי חירום או מצב בעורף שבהם אנחנו מבינים שאין גורם אחר באותה שרשרת שתיארתי, שיפעל, ואז אנחנו נפעיל את הקבלן שלנו
רעות רבי:
      עד היום, להגיד בהקשר של המלחמה, אנחנו לא הפעלנו את הקבלן שלנו, מכיוון שיש מנגנונים שכרגע עובדים
רעות רבי:
 עובדים ברמת הדחיפות והסיכון שאנחנו, כשאנחנו מקבלים את המידע, יכול להיות שזה משטח צבאי סגור ואנחנו לא לגמרי מודעים למה המצב בשטח, זה קצת יותר מורכב, אבל אנחנו מסתייעים בצבא בעניינים האלה
יצחק פינדרוס:
אני אומר ככה, את הבאת את הנושא של הצפון, ואני מנסה להבין
יצחק פינדרוס:
 אני אומר את זה ממקום שאני מנסה להבין
יצחק פינדרוס:
 קרן הניקיון בעצם הוא בשליטה משותפת שלכם עם משרד האוצר, אבל הוא קרן שהוא עם עודף, זאת אומרת הוא לא עלות לתקציב
יצחק פינדרוס:
 אפילו לוקחים ממנו הלוואות מדי פעם, אבל הקרן עדיין נמצאת
יצחק פינדרוס:
 זאת אומרת למה המשרד צריך לחכות להחלטת ממשלה והמשרד לא יכול להוביל החלטה מול משרד האוצר, לא צריכה להיות סיבה למשרד האוצר לעשות את זה יזום בצפון? למה המשרד לא יוזם את זה בצפון?
רעות רבי:
המשרד יכול ליזום את זה בצפון, זה כמובן תלוי בפניות של תקציבים בקרן הניקיון
יצחק פינדרוס:
הפניות של התקציב בקרן הניקיון קיימת
רעות רבי:
אז רק להגיד שאסבסט נמצא במטרות הנוספות
רעות רבי:
 אני לא בקיאה בסלים התקציביים שם, אבל האסבסט נמצא במטרות הנוספות והוא לא מטרה עיקרית ויש איזשהם אחוזים