GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק פינדרוס:
 אם אדם נורמטיבי במדינת ישראל, לוקח לו זמן להשיג תור לרופא שיניים – וגם לי לקח הרבה זמן והייתי צריך להפעיל פרוטקציה כדי להגיע לרופא שיניים
יצחק פינדרוס:
 זה לא ילדים
יצחק פינדרוס:
 באים לפה אזרחים שמחכים שנה וחצי
יצחק פינדרוס:
 פנינו מפה בוועדה לפני שלושה חודשים לכל בתי החולים בארץ
יצחק פינדרוס:
 אני אפילו מובך שאחרי שהוועדה פנתה וניהלה דיון ציבורי והכול – הצלחנו להגיע לשני בתי חולים שפינו לנו חדר ניתוח
יצחק פינדרוס:
 אני מובך כאזרח ישראלי
יצחק פינדרוס:
 אז אני לא יודע איך סופרים ב-OECD, אני לא יודע איך עושים מתמחים באוניברסיטת תל-אביב, אני לא מבין ברפואת שיניים
יצחק פינדרוס:
 אני יודע שבסוף יושב שם אזרח עם ניוון שרירים או עם בעיה אחרת ולוקח לו שנה וחצי, שנתיים להגיע
יצחק פינדרוס:
 איך צריך לתכנן את התכנון הלאומי? מי שמתכנן את התכנון הלאומי – צריך להחליף אותו
יצחק פינדרוס:
 בלי לדעת חשבון זה צריך להיות כפול ממה שזה היום או פי שלושה
יצחק פינדרוס:
 כי 18 חודשים בשביל לצמצם צריך מספר משמעותי
יצחק פינדרוס:
 זה לא יכול להיות עוד שתי מחלקות, זה לא יכול להיות עוד שני חדרים
יצחק פינדרוס:
 כי שני חדרים במכפלות יוריד אותך ל-1
יצחק פינדרוס:
12 חודשים ולא ל-18 חודשים
יצחק פינדרוס:
 אני לא הולך לעשות השוואה בינלאומית - -
בני פרץ:
צריך להכניס את זה לסדר העדיפויות של מנהלי בתי החולים
יצחק פינדרוס:
אומרים לך מנהלי בתי החולים: תן לנו להקים עוד מחלקות, תן לנו הכרה בעוד מתמחים
יצחק פינדרוס:
 זה מה שאומרים מנהלי בתי החולים בדיון פעם אחר פעם
יצחק פינדרוס:
 ואנחנו חוזרים כאילו אנחנו מדברים על משהו בעייתי – יכול להיות
ליאור קצפ:
אין פה נציג מרדימים, אין פה נציגי בתי החולים
יצחק פינדרוס:
היו בדיון הקודם
יצחק פינדרוס:
 כל בתי החולים כולם אמרו את זה
בני פרץ:
צריך לכפות את זה על מנהלי בתי החולים
בני פרץ:
 כל עוד מנהלי בתי החולים - -
יצחק פינדרוס:
זה קורה במדינות OECD – כופים על בתי החולים לפתוח
יצחק פינדרוס:
 אתה איש אקדמיה – אתה יודע שזה לא עובד
בני פרץ:
אני אומר את זה באבסורד
יצחק פינדרוס:
אומרים לך מנהלי בתי החולים – תן לנו להקים, תן לנו כסף בשביל לשלם למתמחים – אומרים את זה מנהלי בתי החולים
יצחק פינדרוס:
 עכשיו באים אלינו לוועדה ואומרים לנו, הגזמתם, יש יותר מדי – אתה יודע מה, יש מספיק – אנחנו אפילו יותר מה-OECD
יצחק פינדרוס:
 בסוף זה צריך להתאים למשהו
יצחק פינדרוס:
 אני אתן למשה לענות יותר ברמה האקדמית
יצחק פינדרוס:
 אני אומר כאזרח ישראלי – 18 חודשים לא יכול להיות
יצחק פינדרוס:
 נותני השירותים זה מנהלי בתי החולים
יצחק פינדרוס:
 הם אומרים לך, תכיר במתמחים שלנו, תכיר בעלויות שלנו למתמחים בדרך כזאת או אחרת – לא מעניין אותנו איך אתה מתחשבן – דרך סעיף 9 או דרך מבחני תמיכה חדשים
יצחק פינדרוס:
 אומרים לך את זה כל אנשי קופות החולים
יצחק פינדרוס:
 אם זכרוני אינו מטעני אומרים את זה גם נציג "לאומית" טען פה בוועדה בפעם הקודמת שהוא - - -
בני פרץ:
לא
בני פרץ:
 אני הייתי
יצחק פינדרוס:
מאוד מוזר
יצחק פינדרוס:
 עם איזה בית חולים אתם עובדים? יש לכם אולי בית חולים בירדן שאתם שולחים אליו את הקליינטים? אמיתי – הרי הקליינטים שלכם בירושלים
יצחק פינדרוס:
 אם בהדסה לוקח שנה אז מה, אתם עוקפים את התור של שנה? זה לא שנה, זה קצת יותר
יצחק פינדרוס:
 אני מציע לך לעשות בדיקה ולראות שזה קצת יותר, לא בדיוק שנה
בני פרץ:
כבודו, אתה יודע שאתה לא חייב התמחות כדי לתת שירות
בני פרץ:
 אני אתן לך דוגמה - -
יצחק פינדרוס:
אני אומר למנהלי בתי החולים - -
בני פרץ:
יש בית חולים שנקרא "מאיר" - -
יצחק פינדרוס:
לא הבנת אותי
יצחק פינדרוס:
 יכול להיות שבמדינות ה-OECD לא צריך התמחות בשביל לתת שירות
בני פרץ:
יש שם מומחים
יצחק פינדרוס:
אני אחזור שוב
יצחק פינדרוס:
 יכול להיות שבשווייץ זה עובד בלי זה ויש הרבה מומחים מיותרים
יצחק פינדרוס:
 יכול להיות שגם בישראל יש מומחים מיותרים
יצחק פינדרוס:
 אומרים לך מנהלי בתי החולים שאם לא ניתן להם להכשיר ואנחנו נשלם את זה – אנחנו לא נוכל לפתוח ולהביא עוד
יצחק פינדרוס:
 בסוף יש מבחן על זה, אז אולי בעולם האקדמי זה נשמע טוב אבל אנחנו בעולם המעשי, על זה דיברתי וזה בדיוק מה שהתכוונתי לומר
יצחק פינדרוס:
 יכול להיות שאתה צודק במספרים
יצחק פינדרוס:
 אומר המנכ"ל במספרים יש לי יותר, יש לי פחות – יש לי הרבה רופאי שיניים שעברו פתאום להייטק כי מרוויחים שם יותר כסף – הכול יכול להיות
יצחק פינדרוס:
 ועכשיו אולי כשההייטק הלך בגלל הרפורמה אז הם יחזרו לרפואת שיניים – יכול להיות שזה יהיה הפתרון
יצחק פינדרוס:
 אולי בגלל זה צריך לקדם את הרפורמה – זה יכול להיות רעיון לא רע
יצחק פינדרוס:
 אבל בסוף אומרים לך מנהלי בתי החולים שזאת הבעיה – אם תיתן לנו להכשיר מתמחים וזה יעלה לנו - - -
דיאנה רם:
אני לא מבינה, אם יש יותר מתמחים יהיו יותר חדרי ניתוח? יהיו יותר מנתחים?
יצחק פינדרוס:
שיבא אמר את זה
יצחק פינדרוס:
 שיבא הוא בית חולים רציני
יצחק פינדרוס:
 עזבי הדסה – שיבא אמר את זה
דיאנה רם:
אם יש לי במקום יומיים בשבוע - -
יצחק פינדרוס:
ואני אומר לך כירושלמי, אם יהיו בשערי צדק יותר יהיו גם בהדסה
יצחק פינדרוס:
 אני אתן למשה בר סימן טוב כי אנחנו צריכים לסיים
סימן טוב:
בעיניי המפתח להתמודדות עם בעיות מורכבות כמו שאנחנו מתמודדים איתן עכשיו זה דבר ראשון – הכרה בבעיה; והדבר השני הוא לא לחשוב שהפתרון נמצא אצל כולם חוץ מאצלי
סימן טוב:
 אנחנו במחלוקת על שני העקרונות האלה
סימן טוב:
 דבר ראשון צריך להכיר בכך שיש בעיה
סימן טוב:
 שמעתי פה חלק מהאנשים שחושבים שאין בעיה והמצב הוא בסדר בסך הכול, ואם יש בעיה היא בכלל במקום אחר ולהם אין שום אחריות לבעיה
סימן טוב:
 כל מי שיש לו איזושהי נגיעה, איזושהי סמכות במערכת הזאת: משרד הבריאות, קופות החולים, בתי החולים, הסתדרות רופאי השיניים – מכיוון שיש להם סמכות על הדרך שבה המערכת מתנהלת לכולם צריך להיות חלק בפתרון
סימן טוב:
 מי שלא ייקח חלק בפתרון – אנחנו נמצא בסוף דרכים להגיע לפתרון כי המחויבות שלנו היא לתושבי מדינת ישראל – הילדים, המבוגרים, הקשישים – כולם צריכים לקבל שירות
סימן טוב:
 בכל מקום שיש צווארי בקבוק אנחנו נפתח אותם, לא מכיוון שאנחנו מחפשים לריב עם אף אחד; אני לא מחפש לריב לא עם הסתדרות רופאי השיניים, לא עם קופות החולים ולא עם בתי החולים
סימן טוב:
 אני מחפש שלילדים במדינת ישראל יהיה שירות
סימן טוב:
 בעיניי, המצב הזה שבו יש לנו מחלקות שיכולות להכשיר כוח אדם והן לא מכשירות כוח אדם הוא לא סביר
סימן טוב:
 המצב הזה שאפשר להכשיר בקהילה ואנחנו לא עושים את זה הוא משולל היגיון
סימן טוב:
 כי בסוף הטיפול ניתן במסגרות קהילתיות ואנחנו רוצים שכמה שיותר מהטיפול ברפואה הכללית וברפואת השיניים יינתן במסגרות קהילתיות
סימן טוב:
 לדעתנו, אפשר להכשיר ברמה טובה מאוד ומצוינת גם אם יהיו יותר מתמחים בכל מחלקה
סימן טוב:
 מדינת ישראל היא לא 9 מיליון תושבים, היא בדרך ל-10 מיליון, וחמש שנים אחר כך היא תהיה 11 מיליון וחמש שנים אחר כך – 12 מיליון
סימן טוב:
 אנחנו גדלים כל חמש שנים במיליון איש
סימן טוב:
 צריך לתת לכל אותם תושבים שירות וצריכים לראות שאנחנו עומדים בקצב
סימן טוב:
 אדוני, זה הסיכום שלי, ואנחנו נמשיך לעבוד
יצחק פינדרוס:
אני רוצה להודות למנכ"ל משרד הבריאות שהגיע לוועדה ועשה עבודה בין הוועדה הקודמת לוועדה הנוכחית, כולל עדכונים על הפגישות שהיו לאחרונה; גם למשרד האוצר שנתן את ידו למשרד הבריאות לעשות את העבודה בעניין הזה
יצחק פינדרוס:
 ברור לכולנו שיש הרבה עבודה
יצחק פינדרוס:
 אני מאמין שגם בפגרה נצא לסיור בכמה בתי חולים
יצחק פינדרוס:
 נקבע את זה יחד עם מנהלת הוועדה הקבועה
יצחק פינדרוס:
 אולי נתחיל בשיבא, אבל נקבל החלטה ונודיע לכולם
יצחק פינדרוס:
 תודה רבה לך, המנכ"ל, אנחנו נמשיך לעקוב
יצחק פינדרוס:
 אבל כמו שאמר המנכ"ל אני גם קורא לכולם: בואו נשנס מותניים
יצחק פינדרוס:
 יש פה בעיה אמיתית
יצחק פינדרוס:
 יש שינוי
יצחק פינדרוס:
 השינוי קרה עם ההכנסה לסל הבריאות
יצחק פינדרוס:
 למערכת לוקח זמן לבלוע את זה אבל כולנו צריכים לשנס מותניים ולמצוא יחד פתרונות
יצחק פינדרוס:
 הבירוקרטיה יכולה להרוג הכול אבל בואו נעשה את זה יחד כי בסוף יש שם ילד או איש מבוגר עם צרכים שצריכים את הטיפול ולא מקבלים אותו
יצחק פינדרוס:
אני מתכבד לפתוח את הישיבה של הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, היום כ"א בתמוז תשפ"ג, הישיבה בנושא הנגשת שירותי ממשל לציבור בעלי אוריינטציה דיגיטלית נמוכה, אני שמח אלו הנוכחים פה היום
יצחק פינדרוס:
     הנושא של אוריינטציה דיגיטלית לבעלי אוריינטציה דיגיטלית נמוכה והנגישות שלהם לשירותים ממשלתיים עלה כבר כמה וכמה פעמים בוועדות האחרונות, בכל מיני וריאציות, ומכל מיני כיוונים, הזמנו כאן היום את אנשי המערך הדיגיטלי הלאומי, שיגידו לנו איך הם נערכים למציאות הזו, המציאות הזו נכפתה עלינו גם בעקבות הקורונה שהרבה אנשים, הרבה משרדים והרבה שירותים ניצלו את התקופה הזו למעבר יותר חד בשירותים דיגיטליים, הצעד עצמו הוא מבורך, אבל לאותן אוכלוסיות שבעלי אוריינטציה נמוכה צריך להשאיר את השירות
יצחק פינדרוס:
     גם בחקיקה כמעט בכל נושא שזה עולה ובכל התקנות שעולות הנושאים האלו מודגשים, אנחנו רוצים לבדוק בפועל איך זה קורה, אנחנו נתחיל עם מערך הדיגיטלי הלאומי איך הם נערכים לסיטואציה הזו, בבקשה, יוגב או שחר, מי שרוצה
יצחק פינדרוס:
     אתה יכול להתחיל, המיקרופון שלך
שחר נוימן:
אנחנו מחכים למצגת, אנחנו ניתן בינתיים את הסקירה בעל פה עד שתעלה המצגת
שחר נוימן:
     שלום לכולם, אני שחר, אני ממערך הדיגיטל הלאומי, הנושא שכבוד היו"ר העלה פה הוא כמובן לא זר לנו והוא לא התחיל בישיבה הקודמת של הוועדה, אנחנו מכירים ומודעים לנושא הזה והתחלנו לעשות מחקרים וסקרים בנושא עוד לפני, המתודולוגיה שלנו הייתה לסקור ולהבין את הפערים שיש ולשם כך פנינו לחברה חיצונית שתסייע לנו בעניין הזה, החברה הזו עשתה עבורנו עבודה רצינית שהסתיימה בחודש אפריל שנת 2023, סקרה הרבה מאוד מקורות מידע ומיידעים שקיימים, על מנת להבין את המצב הקיים של האוכלוסיות בעיקר במגזרים החרדי, הערבי והגיל השלישי ודרך למצוא פתרונות בחלק שלנו, של מה שאנחנו אמונים עליו
שחר נוימן:
     קודם כל ההגדרה שעליה אנחנו התמקדנו זה מונח מסוים של מהו הפער הדיגיטלי, איפה הוא נמצא והשוואות בין אוכלוסיות בין אם זה אנשים מבוגרים לעומת צעירים, או מגזר כזה או אחר, כמו שאמרתי התמקדנו בשלוש אוכלוסיות עיקריות וזו הייתה המטרה, חלק ממה שרצינו לראות זה קודם כל את הפערים שיש במדינת ישראל ועל הדרך גם ניסיון לראות אם יש בעולם פערים דומים, ראינו שבאמת מקומות בעולם שיש פערים דומים ויש פתרונות והם דיי דומים למה שאנחנו מנסים לתת
שחר נוימן:
     זו הייתה מטרת המחקר שנדע איפה אנחנו נמצאים מבחינת המטרות שלנו ומבחינת המערכות שיש לנו, אני לא ארחיב מה כל מדינה עשתה, עושה או מנסה, גם אנחנו מנסים ויש לנו בתוך המערך צוותים שזה התפקיד שלהם, לדבר ולבדוק את האוריינטציה הדיגיטלית הנמוכה
שחר נוימן:
     מבחינת תפיסת הפתרון שלנו כמו שאמר היו"ר, דיגיטל, אינטרנט, טלפונים חכמים, אפליקציות ועוד ימשיכו להתפתח וכנראה יהיו הערוץ המוביל והעיקרי למתן שירותים של הממשלה לאזרחים ועסקים, אבל באותה נשימה, עם ההתפתחות של הדיגיטל אנחנו צריכים להשקיע בערוצי שירות משלימים לעולמות האלו לטובת האוכלוסיות שיש להן פחות נגישות לזה, ופחות יכולות להשתמש בערוץ המרכזי וככה אנחנו ניגשים לבעיה הזו
שחר נוימן:
     קודם כל, עלו גם בפניות שקיבלנו וגם בנושאים כמה מערכות שהתייחסו אליהם וברשותכם אני אתייחס, הראשון זה ביצוע שירות באמצעות IVR, או בוט קולי, תלוי איך אתם מתייחסים לזה, בהחלטת ממשלה 260 אנחנו נתבקשנו לתת מענה לזה והקמנו תשתית של IVR בוט קולי במערך הדיגיטל ועל התשתית הזו כבר הקמנו שני שירותים, מבחינתנו התשתית הזו היא תשתית שמאפשרת להקים שירותים של משרדי ממשלה, יש כבר משרדים שעובדים עם התשתית ועובדים איתנו ויש משרדים שפנו אלינו ומעוניינים להוסיף שירותים, אבל בסוף חשוב לשים את הדברים על השולחן שהצורך העסקי מגיע מהמשרדים
שחר נוימן:
     אנחנו לא יכולים לעשות את השירות לבד, אנחנו יכולים לעשות את הטכנולוגיה ואנחנו בדרך כלל תמיד עובדים עם המשרדים עצמם ובהמשך אני גם אסביר איך לעבוד עם השטח
שחר נוימן:
     המטרה שלנו היא לחשוב ולראות האם יש צורך איך להקים שירותים נוספים על אותה פלטפורמה, זה אחד הערוצים שאנחנו רוצים לשים עליו דגש
שחר נוימן:
     ערוץ נוסף שאנחנו רואים כפתרון, ועלה גם במחקרים שראינו בעולם הוא נושא עמדות השירות הממשלתיות שפרוסות בחרבי המדינה, ובנקודות שאנחנו זיהינו כנקודות שיכולות לעזור לאוכלוסייה עם אוריינות דיגיטלית נמוכה, העניין הזה שגם היה חלק מהחלטת ממשלה 260 ואנחנו היינו צריכים לסיים ולעשות גם פיילוט שכלל שימוש בדיילים כדי לבחון את השימוש בעמדות השירות, וגם לשם כך השתמשנו בחברה חיצונית שתבוא ותגיד לנו איך נראה המצב מהשטח
שחר נוימן:
     בחרנו מספר עמדות והחברה שלחה דיילים וגם תצפיתנים שתצפתו על הפעילות בעמדות השירות, מתוך זה קיבלנו מסמך ממצאים שעל פיו אנחנו יכולים להמשיך לתכנן את התפתחות המוצר, על מנת לתת את זה כערוץ שיכול לתת ערך לנושא שאנחנו מדברים עליו, וברשותכם אחד הדברים שעלה מבחינת שביעות הרצון באותו פיילוט זה ששביעות הרצון הייתה גבוהה מאוד ממי שהשתמש בעמדות כשהיו דיילים לצידם או לא, יש פילוח של כמות המשתמשים, כמה סקרנו ושמענו אמרות של העמדה מושלמת, לא צריך לחכות בתור, זה בלי להתעכב, או שהעמדה היא יותר בטוחה, ואפילו אנשים מבחירה אישית אומרים שמעדיפים לבוא לעמדה מאשר לבצע באינטרנט, אנחנו לא מנסים להסביר את כל הסיבות אבל אנחנו מבינים שיש צורך להשתמש בערוץ הזה
שחר נוימן:
     הנושא הנוסף הוא השימוש במערכת ההזדהות הלאומית שעלה בתור בקשה, וקיבלנו אפילו מהוועדה הקודמת ומהחברים פה הדגמה לבעיה שקיימת בהקראה שלנו, או שהיא פחות מובנת זה לא שהיא לא עובדת, קיבלנו גם דוגמאות להשוואה ואנחנו כבר בוחנים איך לשפר את זה ביחד עם צוות המוצר
שחר נוימן:
     דבר נוסף שעלה הוא היעדר תיבת אימייל לטובת ההרשמה, ופה אני יכול להגיד שיש סיבה שיש אימייל לטובת ההרשמה במערכת ההזדהות הלאומית, אני לא אכנס פה לכל הפרטים אבל גם מסיבות של אבטחה וגם מסיבות של מתן שירות טוב יותר למשתמשים, ופה אנחנו רואים פער מסוים, אבל אני חייב להגיד שבאותה נשימה אנחנו לא רואים את מערכת ההזדהות הלאומית בתור הצורך העיקרי, אלא יותר שהשירותים צריכים להיות בצורה של IVR או בוט קולי, או בעמדות השירות, פחות דרך ההזדהות, ההזדהות היא דרך לבצע שירות, אפשר לחשוב על פתרונות נוספים בנוסף למערכת ההזדהות שנותנת פתרון מצוין בעולמות של אינטרנט, אפליקציות ועוד
שחר נוימן:
     ההמלצות שלנו מבחינת ההמשך וכך אנחנו יוצאים מפה מתוך הוועדה, יחד עם האנשים שנמצאים פה, דבר ראשון זה לנסות ולמפות חמישה עד עשרה שירותים משמעותיים שאפשר ליישם גם ב-IVR ובוט קולי, לא כל שירות ניתן לבצע ב-IVR, יחד עם המשרדים הרלוונטיים ועם אנשי השטח לנסות לראות איך אנחנו מקימים את השירותים האלו על בסיס אותה תשתית שכבר ציינתי שקיימת
שחר נוימן:
     אקשן אייטם נוסף, ביצוע שולחנות עגולים יחד עם המגזרים השונים, בעיקר החרדי והערבי, לגבי הנושא של העמדת עמדות שירות בריכוזי האוכלוסייה הגדולים, ולתת את המעטפת של דיילים או סיוע, על מנת שהשירות יהיה טוב יותר ואנחנו ראינו שיש השפעה של דיילים, אבל במקומות מסוימים, יש מקומות שבהם אנשים באים ומשתמשים בעמדות, הם לא צריכים עזרה הם באים ועושים את זה, אבל אם נרכז את זה וניתן לזה גם את המעטפת השירותית אנחנו חושבים שהערוץ הזה יכול להיות מאוד מתאים לצורך שעולה פה
שחר נוימן:
     לגבי מערכת העידוד הלאומית כמו שאמרתי אנחנו בוחנים את השיפור של המערכת מבחינת הקראה קולית, אנחנו רוצים לשפר, אנחנו שמחים לקבל פידבקים אם משהו לא מספיק טוב, או לא תקין ואנחנו נדאג לטפל בזה במסגרת המוצר, זה היה בקצרה ובתמצות איך אנחנו רואים את זה, ונשמח לשמוע התייחסויות
יצחק פינדרוס:
אנחנו נמשיך הלאה, עם סיום דברייך עלתה המצגת, אז רק תגיד לנו מה השקפים שאתה רוצה להראות לנו במיוחד, תעבור על זה מהר
שחר נוימן:
אני חושב שההמלצות הן החלק העיקרי, את השאר סקרתי תוך כדי
יצחק פינדרוס:
רק תגיד לנו מה הפערים שאתם גיליתם, לפני שאתה הולך לפתרונות
שחר נוימן:
כמו שאמרתי הפערים הם דבר ראשון, שאין היום מספיק שירותים של IVR ובוט קולי, ניתן לעשות יותר ואנחנו חושבים שיש שירותים שניתן ליישם אותם ב-IVR ובוט קולי, לא את כולם, יש שירותים שהם שירותים קצת יותר מידי בירוקרטים, צריך להעביר מסמכים, בסוף הפלטפורמה הזו לא מאפשרת להעביר מסמכים, לגבי עמדות השירות, אנחנו זיהנו שמצד אחד יש הרבה צורך ומשתמשים בזה, מצד שני אפשר לשפר את זה ולתת לזה ערך עוד יותר גבוהה ממה שקיים, על ידי מעטפת שירותית יותר טובה וגם שיתופי פעולה עם רשויות מקומיות, או יוזמות מקומיות שמכירות את האוכלוסייה ואת החברה שלהם יותר טוב מאיתנו שאנחנו באים מבחוץ
יצחק פינדרוס:
תודה רבה, רצית להראות לנו משהו נוסף?
שחר נוימן:
לא, זהו תודה
יצחק פינדרוס:
אני אתחיל עם המשרדים שנמצאים כאן, אני אתחיל עם הפונה של נציג הפונים, יצחק רוזנוולד, בנושא חברת חשמל
יצחק רוזנוולד:
פניתי לחברת חשמל לפני שנה בתלונה שלא מגיעים חשבונות חשמל, או שמגיעים אחרי התאריך האחרון לתשלום, משלמים על זה ריביות אז אומרים תשובות ביניים ולא ענו לי, אין תשובה ואין טיפול כבר יותר משנה, בתשובות הביניים אמרו לי אתה יכול לקבל במייל, אני יודע שבמייל אני לא חייב לקבל, אין לי אפשרות לקבל, אני רוצה כמו שהייתי מקבל את זה בדואר, אין תשובה, בזמן האחרון גם בזק התחילו, זה חשוד בעיניי הדבר הזה, הם טוענים שהם שולחים את זה עם חברת מסר, הם מכריחים אותי לקבל במייל כשאין לי אפשרות ואני לא יכול, אז זו בעיה שלך תשלם ריביות, אל תשלם תקבל קנסות, זה אצל חברת חשמל, זה דבר ראשון
יצחק רוזנוולד:
     דבר שני הם לוקחים ממני כסף על ההוצאות שלהם זה חלק מהתעריף, משלמים על זה לחברת מסר שהם טוענים שהם עושים משלוח ולא מקבלים תמורה, מדוע הם לא מטפלים בזה? אני בא ומתלונן שמעתי מפקידה אחת שיש מאות תלונות על חברת חשמל, שלא מגיעים בזמן חשבונות בדואר
קריאה:
לא הבנתי לגבי חברת מסר אם אתה יכול להסביר
יצחק פינדרוס:
חברת מסר היא חברה זכיינית שלהם, הוא אומר שהיא אמורה להעביר לו את הדואר בזמן והוא לא מגיע
יצחק פינדרוס:
     המכתב שלא הגיע אליך, הם שולחים אותו בעצם לחברת מסר
יצחק רוזנוולד:
ואני אמרתי להם אני משלם לחברת מסר? אתם משלמים, אתם יכולים לתבוע, אני לא, ממני עושים צחוק בחברת מסר, אומרים לי מי אתה אנחנו לא מכירים אותך, אז חברת מסר מקבלת כסף ולא נותנת תמורה
אלון שוסטר:
אתה מקבל אחרי הזמן בגלל שהחברה לא עושה את עבודתה?
יצחק פינדרוס:
הוא אומר לי אין שום חוזה עם חברת חשמל, אז זה לא רלוונטי
יצחק פינדרוס:
     תודה רבה אני חושב שהנקודה הועברה
יצחק פינדרוס:
      נגישות ישראל, עורכת דין ענת אריאל, בבקשה
ענת אריאל זכאי:
תודה רבה על רשות הדיבור בפורום הזה, וסליחה על האיחור בהגעה - היה קצת פקק בכניסה פה
ענת אריאל זכאי:
     אני רק רציתי להגיד כשאנחנו מדברים על כל הציבור בעל אוריינטציה דיגיטלית נמוכה, צריך לשים על השולחן את כל האוכלוסייה של אנשים עם מוגבלות וקשישים, שגם להם סוגי מוגבלויות שונות תלויות גיל, ציבור של אנשים עם מוגבלות קשה לו עם שירותי דיגיטל שלא נגישים, וזה צריך להיות נגיש לכל סוגי המוגבלויות, בכל אפשרויות ההתקשרות עם שרותי הממשל, בין אם זה במייל - - -
יצחק פינדרוס:
יש לך הצעה מסוימת?
ענת אריאל זכאי:
אין פה הצעה פרקטית, לצורך העניין לדוגמה כרגע הוגשה להערות הציבור תקנות נגישות השירות בשירותי בריאות רפואיים, ובאמת גם שם רואים התייחסות לכל ההנגשה של כל מערך הדיגיטל, בין אם זה במייל, בין אם זה בווצאפ, בין אם זה במענה טלפוני שהוא דיגיטלי, צריך לתת מענה לכל סוגי המוגבלויות, כי הם לא יכולים להשתמש בשירותים האלו אם הם לא נגישים באופן מלא
יצחק פינדרוס:
תודה, ישראל קרויזר, בבקשה
ישראל קיסר:
קודם כל תודה ליו"ר הוועדה על כינוס הוועדה ותודה מיוחדת למערך הדיגיטל, לשחר וליוגב שדרוכים ומחפשים את הפתרונות להנגיש את השירות לכולם כמה שיותר, קודם כל תודה
ישראל קיסר:
     אני רוצה להתייחס למה ששחר דיבר, לפני שנדבר על ה-IVR , לדבר שנייה על עמדות שירות, מערך הדיגיטל מציג שמבחינתו עמדות שירות זה אחד הפתרונות לאנשים שיש להם בעיה עם נגישות בדיגיטל
ישראל קיסר:
     אספר סיפור מהבוקר, בדרך לפה אני עולה בקו הפתוח של אגודת ישראל, מתיישבת אישה והיא רוצה להעביר כתובת, אין לה גישה לאינטרנט, שאלתי אותה איפה את גרה? אמרה באשדוד, שאלתי אותה אם יש לה תעודת זהות ביומטרית? אמרה שכן, אמרתי לה לכי לעמדת שירות ותעשי העברת כתובת, היא שאלה אותי איפה יש עמדת שירות באשדוד, אני בודק איפה יש עמדת שירות באשדוד שהיא מבין הערים הגדולות בישראל ואני רואה שיש בסך הכל שלוש עמדות שירות, אף אחת מהן לא באזור שקרוב לאוכלוסייה החרדית באשדוד, אשדוד היא אחת הערים עם הריכוזים החרדיים היותר גבוהים
ישראל קיסר:
     בדקתי תוך כדי ששחר דיבר כמה עמדות שירות יש בכל מדינת ישראל, ישנן כ-187 עמדות שירות בכל מדינת ישראל, נראה לי קצת רחוק לומר שזה משהו שיכול להוות פתרון לכלל הציבור, אם אנחנו מדברים על כ-187 עמדות שירות בכל המדינה, זה לא משהו שבאמת נגיש לרוב הציבור
יצחק פינדרוס:
שנייה ננסה לעשות כאן סדר, השאלות שיעלו פה ויעלו בהמשך במסגרת השולחנות העגולים הן שאלות שאנחנו לוקחים לצורך העניין אחוז מסוים של האוכלוסייה שהוא נגיש לשירותים דיגיטליים, ואחוז מסוים שהוא לא נגיש, לצורך העניין נגדיר כ-20% שהם מונים מתוך האוכלוסייה, חרדים, ערבים, אנשים עם מוגבלויות, הגיל השלישי, עכשיו האתגר שלנו כמדינה וככנסת הוא לפקח על זה, של המערך הדיגיטלי הוא בדיוק על אותו דבר, איך אנחנו פותרים את אותם 20%, אם לצורך העניין יגיעו למסקנה ויציגו פה ויגידו תקשיב, מתוך 20%, כ-10% מהבעיה יכול להיפטר על ידי בנות שירות, המטרה שלנו היא להגיע במקום 187 עמדות ל-1870 לצורך העניין, אבל אתה אומר תקשיב זאת הבעיה, זה הפתרון, אנחנו הולכים לשם
יצחק פינדרוס:
     אותו דבר עם ה-IVR זה הפתרון, בואו נראה מה עם משרדי הממשלה שמסוגלים לתת שירות בגלל הפרטיות, בגלל שלא צריך שם מסמכים וצריך רק הזדהות בואו נעשה את זה ב-IVR, אומר שבסוף יהיו שלל פתרונות הרי אין פתרון אחד ויחיד, אנחנו מדברים על מגוון שירותים, מגוון משרדים, מגוון בעיות, מגוון נושאים ולכן אנחנו צריכים לראות מהם הפתרונות המוצעים בכדי לכסות את אותם 20%, מה שאתה אומר ואני אנסה לשקף את מה שאתה אומר, תקשיב אני גר בעיר מעורבת לצורך העניין, ובעיר מעורבת אם אין מישהו ששם דגש על אוכלוסייה חרדית כדי לתת לה פתרון
יצחק פינדרוס:
     דרך אגב, בעיה דומה שיש גם בערים חרדיות היא שאין סופר פארם, אז שם העיריות טיפלו בזה, אבל לשם בדיוק אנחנו חותרים, לכן אני אומר אנחנו צריכים לראות מהם הפתרונות שיכולים לסייע לאותן אוכלוסיות, לפלח אותם ולראות איך אנחנו מתקדמים לאותם פתרונות, ולראות גם את משרדי הממשלה כולם נכנסים לאותה מטרייה של אותם הפתרונות
ישראל קיסר:
נכון, בהמשך למה שאמר היו"ר, זה באמת מה שרציתי לומר שעמדת שירות זה משהו שיש בו פתרונות אבל יש גם הרבה חסרונות, היא מצריכה הגעה פיזית, הרבה פעמים העמדות תקולות לפי מה שאנחנו מבינים, יש חוסר בפריסה וכדומה, מבחינתי הפתרון של ה-IVR בשירותים שאפשר לתת אותו הוא פתרון שהרבה יותר יעיל ומאפשר נגישות רחבה האוכלוסייה, עכשיו הוא אומר שמקדמים את הנושא של ה-IVR ויש החלטת ממשלה 260 לקדם אותו, החלטת ממשלה 260 קובעת גם לצורך העניין שהזדהות ממשלתית תהיה דרך הפלאפון סעיף 10 בהחלטת ממשלה 260 וזה לא בוצע עד היום
ישראל קיסר:
     אני אמשיך ואומר שבאופן עקרוני אמנם יש שני שירותים שניתנים ב-IVR, שני שירותים נידחים שאף אחד לא יודע מהם, אין כמעט שירותי ממשלה כיום שמתנהלים באמצעות מערכת טלפונית, אמנם לא בכל הדברים מערכת טלפונית יכולה לספק פתרון, אבל בהרבה מאוד תחומים כן, גם בנושא של צירוף מסמכים ושליחת מיילים יש פתרונות, אנחנו עצמינו פיתחנו והיכולות שלנו מוגבלות מערכות IVR שיודעות לשלוח מסמכים ולקבל מסמכים, פתרונות כתובת מייל ייעודית לכל פונה שמשויכת לתיק שלו, או פקסים שיש אפשרות לשייך לפונה
ישראל קיסר:
     גם בפתרונות של קבלת מסמכים ושליחת מסמכים כשרוצים להוריד מסמך מהאתר, אני אזמין אותו אליי למייל או לפקס ממערכת ה-IVR, מערכת ה-IVR יכולה לתת שלל פתרונות ברגע שיקדמו את השימוש בה ימצאו פתרונות נוספים, בציבור החרדי משתמשים במערכות IVR בהמון תחומים במכירות, בהזמנת מקומות, באין סוף דברים שמשתמשים בה וככל שיותר משתמשים התחום מתפתח וצורכים יותר שירותים
ישראל קיסר:
     מה שאני מציע, שאני מבקש מהוועדה וממערך הדיגיטל זה לנסות לקדם את הנושא של מערכת IVR גם להזדהות ממשלתיים, כי אמנם ההזדהות זה לא הנושא אלא השירותים אבל זה נכון, היום להמון שירותים מבקשים הזדהות, זה ילך ויגבר, זה גם החזון של מערך הדיגיטל אם אני לא טועה, לכן חשוב שתהיה הזדהות ממשלתית ואז זה יאפשר לתת שירותים בצורה מאובטחת עם קוד חד פעמי או מה שצריך, ובכלל כמה שיותר שירותים ב-IVR יעזור בסופו של דבר למשרדי הממשלה שיוכלו לתת את השירותים בצורה דיגיטלית בלי צורך להקצות משאבים לכוח אדם פיזי
יצחק פינדרוס:
תודה, חבר הכנסת אלון שוסטר ביקש להתייחס
אלון שוסטר:
אני רוצה להודות לפונים ולאדוני היו"ר, בעיניי זה נושא שהוא לכאורה טכנולוגי, יש בו אלמנטים טכנולוגיים אדירים, אבל הוא בעיניי חברתי ממדרגה ראשונה, אנחנו צריכים להיות עסוקים בנושא של סולידריות, לא דיגיטלית, סולידריות באחריות להנגשת מידע ולשותפות של בני האדם באשר הם בחיים שלנו, והחיים שלנו הם מאתגרים
אלון שוסטר:
     תראו, אני בשנות ה-80 הייתי שותף לפני עידן האינטרנט לניסיון טכנולוגי שנקרא טלטקסט, זה היה משהו על בסיס הטלפון, קיבלנו מסך קטן ויכולנו לדעת שערי מטבע, תחזית ועוד כמה דברים, אני מדבר לפני כ-40 שנים, המהות היא סוג של אינטרנט מוקדם, כשר לעילא ולעילא, מאז לא עסקתי בעניינים האלו, אבל אין לי שום ספק שיש וצריך לייצר אינטרנט כשר, לא כזה שמסנן, אלא לחשוב במונחים של אפשרות להקליד בצורה נוחה ומאובטחת למי שזה רצונו, אלו הערכים שלהם, זו התרבות שלו
אלון שוסטר:
     אני חושב שברור שצריך לנוע קדימה, אבל אין מצב שאנחנו משאירים מאחור את האוכלוסיות, והפילוח הזה הוא מדויק ונכון ולא לשכוח שחוץ מההגדרות שמצאנו את המגזרים הרלוונטיים יש אנשים מסוימים שלא מתחברים
אלון שוסטר:
     יש נקודה נוספת שאני בטוח שאתם חושבים עליה, המתח המובנה בין ללמד ולהכניס לעגלה הנוסעת מהר, לבין למצוא פתרונות, זאת אומרת זה מין מצב שבבנקים אנחנו רואים את הקושי הזה ואין לנו ברירה, אנחנו לא נשאיר אף אחד מאחורה ואנחנו צריכים לתת לכולם את האפשרויות המתאימות להם בין בהקשרי תרבות, יכולות פיזיות ועוד, תודה
יצחק פינדרוס:
תודה, חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין
אימאן ח'טיב יאסין:
צוהריים טובים, למרות הבוקר שלי התחיל בחמש שעות נסיעה בכביש 6, כבוד היו"ר, חברי הוועדה ומי שנמצא כאן, אין ספק שזה נושא מאוד חשוב, אני לא חברה בוועדה אבל הנושא מאוד חשוב בשבילי ובשביל חלק מאוד גדול מהאוכלוסייה שאני מייצגת כאן
אימאן ח'טיב יאסין:
     לצערי הרב אנחנו הערבים והחרדים כנראה גם ערבים זה לזה בבעיות, ואני קוראת לגבי הפתרונות המוצעים, זה טוב שמנסים למצוא פתרונות שיכולו לעזור לאנשים, אבל אסור לנו לשכוח שישנם אנשים שבכל זאת כל הפתרונות הדיגיטליים לא יהיו רלוונטיים אליהם משתי סיבות
אימאן ח'טיב יאסין:
     הסיבה הראשונה שגם אפשר לתת לה פתרון היא לגבי אנשים שלא יודעים להשתמש בדיגיטל ויש להם יכולת למידה, אפשר ללמד אותם, הם יודעים לקרוא ולכתוב, אבל מצד שני ישנו פלח באוכלוסייה במדינת ישראל שנת 2023 שאין לו את האפשרות בכלל לאינטרנט, זו בעיה רצינית ולכן כשבאים להציע פתרונות כאלו אסור לנו לשכוח שישנם אנשים שעדיין צריכים את הפתרונות הישנים ושהדברים לא יגיעו אליהם בצורה של דיגיטציה, שיגיעו בזמן ולוודא שזה מגיע אליהם, כי לפעמים יש הרבה דברים שהם כל כך גורליים כמו החלטות של בית משפט ודברים שמשלמים מחיר על זה שלא מקבלים אותם בזמן, ולא מגיבים אליהם בזמן, וצריך לדאוג כל הזמן לשים את הסוגיה הזו מול העיניים שלנו, לדאוג שיהיה פתרון מהיר ומותאם גם לאוכלוסייה הזו
יצחק פינדרוס:
אני חד משמעית לא רק שמסכים איתך, אני חושב גם שאנחנו רואים את זה וכולנו צריכים לשמור על הדבר הזה כי עם המעבר לדיגיטציה צריך לשמור על אותו אחוז האוכלוסייה ולא משנה אם זה חרדים, ערבים, הגיל השלישי או מוגבלים
אימאן ח'טיב יאסין:
ויש אנשים שאין להם תשתיות בכלל, אין להם אינטרנט