GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי יוניסי: לעומת זאת עורך דין שמוכר דירה בירושלים, או בזכרון או בתל אביב, ב-300,000 דולר, אולי עובד פחות קשה, ואז פתאום שכר הטרחה קופץ לכ-150,000 שקל, איך זה יכול להיות הדבר הזה?
אורי יוניסי: אני יושב, מסתכל על הדברים אני נאלץ לחתום - -
יעקב מרגי: זה שתי מדינות.
יעקב מרגי: אל תתמה, זה שתי מדינות.
יעקב מרגי: מדינת גדרה חדרה, - -
אורי יוניסי: אני חושב שפה צריך להגביל, אם הייתי רוצה להצטרף לעמותת ידיד, צריך להגביל בפיקס פרייס את שכר טרחתו של כונס נכסים, אסור שהוא יגיע למאות אלפי שקלים, לא שעיני צרה בו.
אורי יוניסי: הנה זה המסר שהבנקים יכולים להעביר, אני יודע שגם המנכ"ל שלנו שישב בועדה ולא הצליח להגיע למטווה הזה לנוסחה הזאת, אני חושב שגם הוא פעל, סופו של דבר היה איזה שהוא מכתב ולכאן הגענו בנושא של התקנות.
אורי יוניסי: התקנות האלה בהחלט מעיבות עלינו.
אורי יוניסי: אני לא מדבר על נושא של מכירת דירות כי ממכירת דירות נניח כ-5% מסך כל החייבים, המשבר הגדול הוא בדיוק - -
ישראל אייכלר: לפני שאתה עובר למשבר הגדול, יש לנו פה בועדה כרגע נציגות מאד נכבדת של הנגב, זה אתה וכחבר הכנסת שרון, אז אם המצב של עורכי הדין בנגב הוא כל כך ירוד, תנסו לעזור.
יעקב מרגי: אני רוצה להוריד את שכר הטרחה מהמרכז, כמו בדרום, לא להעלות את של הדרום.
עמרי שרון: יש דבר שזה לא קשור לישיבה הזאת, אבל אם אתה בודק בכל נתון את הדרום מול שאר חלקי המדינה משכורות ממוצעות, מספר מיטות לנפש, מספר לידות למיטה, כמות שוטרים לתושבים.
עמרי שרון: כל נתון ואני יכול להוכיח את זה פה, מרכז המידע גומר להכין את העבודה הזאת בשבילי.
עמרי שרון: אתה רואה שהדרום מקופח יחסית לכל חבל בארץ.
עמרי שרון: שכר ממוצע, בכל חתך שאתה לא בודק, ציונים ממוצעים, הכל.
עמרי שרון: כל דבר שאתה בודק יש קיפוח של הדרום בלי קשר.
שלום כהן: ירוחם לקחו מקום ראשון בבגרויות.
עמרי שרון: ירוחם יכול להיות שלקחו מקום בבגרויות.
יעקב מרגי: ומקום אחרון אני לא צריך להגיד לך במה.
יעקב מרגי: השאלה מה עדיף.
עמרי שרון: ואני אומר עוד פעם, יש פה, עדיף להשקיע בחינוך, זה נכון.
עמרי שרון: ועדיין אני מוכן לקחת אותך ולהראות לך את הנתונים, זה שאלה כמה תלמידי תיכון יש בירוחם, אני חושב שעשו בירוחם עבודה גדולה - -
יעקב מרגי: בצבא לימדו אותי עדיף פצוע מזוהם ממת סטרילי.
קריאה: בנק טפחות הציע פה הצעה שלדעתי אתם כחברי כנסת יכולים לתפוס את דה כמציאה.
קריאה: שעורכי הדין יקבלו את אותו שכר טרחה, לא לפי ערך הדירה שבאופן אוטומטי הנגב כבר יוצא מקופח אלא לפי סכום מסוים.
עמרי שרון: הרעיון הוא רעיון נכון, לצערי, אני מניח שקשה מאד ליישם את זה.
עמרי שרון: אני מוכן לבדוק אבל לדעתי קשה מאד ליישם את זה.
אורי יוניסי: זה רק תיקון התקנות, זה פשוט מאד, כל יום מתקשרים שלושה עורכי דין חדשים שמבקשים לקבל תיקים מבנק טפחות, יש עודף בשוק.
אורי יוניסי: אנחנו מבחינתנו לא מקבלים על זה שכר טרחה, זה לא אנחנו שמרווחים מהסיפור הזה, אנחנו בהחלט רוצים להעזר בעורכי דין חיצוניים, חושבים שזה נכון להמשיך במטווה הזה, אבל יש להגביל.
אורי יוניסי: יש להגדיר את הגבולות.
אורי יוניסי: המשבר הכבד ביותר הוא בטווח שאחרי שהכונס נתמנה, 90 יום עברו, ורגע לפני שהנכס הזה נמכר, בדרך כלל מגיע אותו לקוח ואומר, רגע, מה אני עושה לעצמי.
אורי יוניסי: אני לא רוצה שימכרו לי את הבית.
אורי יוניסי: והוא מגיע, מגייס את משפחתו, מגייס את הקרובים, מגיע אלינו ואנחנו מנסים לארגן חוב מחדש.
אורי יוניסי: עושים את כל מה שרק ניתן, ואז פתאום אנחנו מגלים מצב, מצב אבסורדי, שאנחנו נותנים, אנחנו מוותרים, אנחנו מוכנים, אחרי 90 יום, מוחלים על ריביות, מחלים על עמלות, מוחלים על כל מה שרק ניתן כדי להחזיר אותו למוטב, כי אנחנו משתכנעים שאכן כך הדבר, ופתאום יש לנו את אותו מעצור, בעשרות אלפי שקלים בכל תיק, שבא ואומר אתם עשיתם את העבודה, אתם גביתם את החוב אבל אני זה שצריך לקבל, כי אני הבאתי אותו.
אורי יוניסי: נכון, עורך הדין סייע - -
ישראל אייכלר: מי המעצור?
אורי יוניסי: אותו עורך דין שיושב והוא מתמם, ושוב אני אומר, הוא שלנו, אנחנו מינינו אותו,
ישראל אייכלר: אבל הוא מגביל אתכם.
אורי יוניסי: כן.
ורדית דמארי: השאלה היא אם אתה תקדם כאן ותפנה את השאלה לבנקים, הבנק שהחליט לעשות פריסה מחודשת, האם הוא יכול יחד עם הפריסה המחודשת לכלול את שכר הטרחה - -
אורי יוניסי: זו שאלה ששאלתם לפני כן, ואת זה אנחנו עושים בצורה מאד מובנת, אנחנו פורסים גם עורכי הדין שלנו, משתתפים בתוך הסיפור הזה, גם אם הלוקח מגיע ישירות אלינו, בדרך כלל פורסים לו את שכר הטרחה.
אורי יוניסי: אבל תבינו, לרוב זה מצבים מאד מאד קיצוניים, ושם מרבית הלקוחות בפיגור שם הם עוצרים.
אורי יוניסי: רגע לפני הפינוי, לא לכולם מוכרים דירות במדינת ישראל, זה חשוב שתדעו.
אורי יוניסי: הייתי אומר יותר מ-50% מהדירות שאנחנו מוכרים, זה של אותם לקוחות שכרגע לא נמצאים במדינת ישראל.
אורי יוניסי: שעזבו את הארץ.
אורי יוניסי: באו קבלו את כל מה שצריך ואחר כך, הם לא נמצאים פה יותר, והדירות עזובות, נטושות, במצב מאד מאד עם בלאי קשה מבחינה פיזית.
ישראל אייכלר: אולי הם עזבו בגלל שלא היתה להם פרנסה ולא יכלו לשלם אפילו את המשכנתה.
אורי יוניסי: סביר להניח.
ישראל אייכלר: תודה רבה לך נציג בנק טפחות אורי יוניסי, ניתן לרב מרדכי אלבוים מארגון צדקה ומשפט להביא את דבריו.
מרדכי אלבוים: קודם כל ברשות יושב ראש הועדה, ברשות חברי הכנסת, אני אנסה להביא כמה היבטים מתוך השטח מה שקורה, אתייחס להתפתחות החשובה שכבר קרתה כאן, כבר מצד בנק טפחות, שכמוה לא נשמעה בעבר.
מרדכי אלבוים: לפחות לא כלפי חוץ.
מרדכי אלבוים: דבר ראשון שרציתי להגיד, הנושא זה לא רק בנקים למשכנתאות, כמו שכתוב בכותרת הדיון של היום, זה לא על בנקים ובנקים למשכנתאות.
מרדכי אלבוים: כאשר הבעיה היא לפעמים הרבה יותר קשה, בבנקים הרגילים לעומת הבנקים למשכנתאות, ואסביר.
מרדכי אלבוים: מצד אחד היום, במשק מודרני, כולם יודעים שבנק זה החמצן של המדינה, ובלי בנקים אנשים לא יכולים, המדינה לא יכולה לחיות, אי אפשר להתפתח או שייך לקנות רכוש, שלא להגיע לשום דבר ללא בנק, בדרך כלל.
מרדכי אלבוים: מה שקורה שלמרות התרומה החשובה מאד של הבנקים למשק, התדמית שלהם בעיני הציבור היא ממש הפוכה, והבנקים היו צריכים לעשות חשבון נפש מדוע זה קורה.
יעקב מרגי: הם הפכו להיות החנקן ולא החמצן.
מרדכי אלבוים: מה שקורה בעצם שהשמות של הבנקים, זה כמו שאומר חבר הכנסת, זה החנקן של המדינה, עלוקות של המדינה, דברים שהם לא בהחלט מוצדקים, כי הבנקים סך הכל צריכים לעשות את העבודה שלהם, וכשמישהו לא משלם הרי הם חייבים לעשות משהו.
מרדכי אלבוים: רק השאלה, המבנה איך שנבנו העניינים זה הבעיה.
מרדכי אלבוים: סיבת ההבדל בין המטרות של הבנק לבין מה שקורה בפועל מבוצע מאד בצורה לפחות באחוזים גבוהים מאד בנושא של עורכי הדין.
מרדכי אלבוים: יש אמרת החכם, כהרכב האוכלוסיה כך הרכב ראשיו.
מרדכי אלבוים: כשם באוכלוסיה יש כל מיני סוגי אנשים כך גם לצערנו בין עורכי הדין יש כל מיני סוגים.
מרדכי אלבוים: לא כל מי שהולך ללמוד משפטים הולך ללמוד מתוך כוונות טהורות, מתוך כוונות של רוממות צדק ומשפט, יש בין עורכי הדין אנשים קשים, אנשים, לא אגדיר אבל לצערנו והבנקים במילים מסוימות הזכירות את זה גם מצדם, יש אנשים רעים שהם פשוט מנצלים את המנוף של הבנקים בשביל לעשוק אזרחים שאין להם את הכספים.
מרדכי אלבוים: ישנו הפסק הידוע במשלי, אל גזול דל כי דל הוא.
מרדכי אלבוים: המשמעות של לגזול דל, זה יותר מלגזול עשיר.
מרדכי אלבוים: כשעורך דין הולך להתפרנס מעשירים זה משהו אחד, כשעורך דין בא במטרה להתפרנס מדלים ועניים אז זה מבט אחר.
מרדכי אלבוים: ומצד שני, צריך גם לחשוב מה לעשות בצורה כזאת להגביל את שכרם בצורה שתתן פחות אחוזים או כמו שהזכירו כאן, להגביל את עורכי הדין שיאלצו למכור בהתאם לשמאות, זה לפעמים יכול לפעול כבומרנג כנגד החייבים.
מרדכי אלבוים: כי עורכי הדין הם חכמים מספיק שלנצל כל פרצה וכל מטרה אחרת, ובסוף להגיע למצב שהלקוח יסתבך.
ישראל אייכלר: יש לך דוגמאות של מקרים שתוכל להבהיר דברים שעוד לא הוזכר.
מרדכי אלבוים: אתן דוגמה ואציג דווקא את הנושא שלא הוזכר כאן, זה הנושא של הסיבוב השני על הלקוח.
מרדכי אלבוים: הסיבוב השני על הלקוח אומר בעצם, שלקוח שהסתבך וניסה להגיע להסדר בפעם הראשונה, עורך הדין עושה איתו הסדר ודואג להכניס בו סעיפים שבו הוא בעצם מפיל אותו כבר לעציץ.
מרדכי אלבוים: לצערנו אנחנו יודעים שמי שנכשל בפעם אחת אז הוא מועד לכשלון לפעם נוספת.
מרדכי אלבוים: כי מי שלא פרע משכנתא במשך תקופה סביר שגם אם יגיע להסדר פריסה הוא לא יעמוד בהסדר, לפחות אחרי תקופה מסוימת הוא יחזור שוב להיות לקוח של מחלקת הגבייה.
מרדכי אלבוים: הבנקים ועורכי הדין היום מתנים, ומגבילים הסדר פשרה עם החייב בצורה כזו שבו יוותר על כל זכויותיו החוקיות, על כל תלונותיו כנגד הבנק, על כל חישוב שהיה לו כנגד חישובים שגויים של הבנק - -
יעקב מרגי: וזה הפריסה.
מרדכי אלבוים: זה חלק מכל הסדר פריסה.
מרדכי אלבוים: מה ששיך להסדר חדש עם בנק, זה לא ויתור של הלקוח מול כל הטענות.
סוניה בוגוסלבסקי: הוא לא מתלונן לבנק ישראל, אלא מוותר לבנק.
מרדכי אלבוים: הוא מוותר בכתב.
מרדכי אלבוים: מוותר בהסדר פשרה.
קריאה: יש תלונות שאנחנו בודקים כדי לדעת מה הלקוח ויתר על הטענות שלו, אנחנו גם חושבים שיש מקום - -
דוד טל: מה זאת אומרת, אני רוצה לתבוע, סוחטים אותי מלכתחילה מראש, מונעים ממני את הזכות האלמנטרית, מחר להגיש תביעה כזו או אחרת, בשביל זה יש לנו, את מכירה את המשפט עליונות שלטון החוק.
דוד טל: אם אני צודק בית המשפט הרי ישפוט אותי, אבל גם בגלל שאני נמצא במצוקה, בצוק העיתים, בא הבנק ולוחץ אותי עד כדי כך, סוחט אותי ושאני לא אוכל לגבות.
מרדכי אלבוים: פן נוסף שיש בכל הסדר פשרה עם הבנק, כבוד היושב ראש, הסדר הפשרה קובע כי החייב מודה בכל החוב, לרבות ריבית פיגורים מקסימלית שימשיך ויצטבר בחוב במידה והוא יכשל פעם נוספת.
דוד טל: אם הוא הוא לא מודה אז לא צריך לטפל בו.
מרדכי אלבוים: אין הסדר פשרה לפחות, עד כמה שידי הגיעה, אין הסדר פשרה עם לקוח בלא שהוא יוותר, שני דברים מהותיים מאד, שיוותר על כל תביעה כנגד הבנק או כנגד עורך הדין, כנגד בא כח הבנק, אבל בנוסף שזה עוד לפעמים יותר חשוב, הוא מודה במלוא החוב, והוא מודה במלוא הוצאות המשפט במלוא שכר טרחת עורך הדין, - -
דוד טל: מבלי לפגוע בכבודך, אתה יודע לעשות את החשבון אם היית חייב לבנק.
דוד טל: והבנק אומר לך שאתה חייב ריבית כך והצמדה כך, והקרן כך, אתה היית יודע לעשות את החשבון האם החשבון הזה נכון?
דוד טל: הרי נניח שהיה צריכים לחייב אותו ריבית רק ב-10,000 שקל, וחייבו אותו ב-13,000 שקל או 20,000 שקל, אם הבן אדם בצוק העיתים הוא יחתום על כל דבר, אם הוא רוצה להגיע להסדר, וחשבון ותורה הוא למד, אבל חשבון הוא לא יודע.
דוד טל: אז הוא לא יודע לעשות את החשבון הזה.
ישראל אייכלר: יש היום פרסומת שהולכת, אבל אני לא דוגמה, דווקא הרב אלבוים, כל הבנקים יודעים שאותו אי אפשר, את החשבון הוא עושה טוב.
ישראל אייכלר: אבל הוא לא דוגמה, כי רוב החייבים לא יודעים לעשות את החשבון.
מרדכי אלבוים: אני אגיד יותר מזה.
מרדכי אלבוים: גם אם הלקוח יודע שיש לו תביעות כנגד הבנק, והוא יודע שהחישובים לא צודקים אבל הם לא עד כדי כך שהוא ירשה לעצמו להמשיך והתפיח את החוב, ומוטב לנהל מלחמה כנגד הבנק, כי בינתיים ההליכים נמשכים עד שלא הוכיח את גרסתו בית המשפט לא נותן עיכוב הליכים, לא נותן שום סעד ללקוח, הלקוח חייב מראש לחתום על ויתור.
מרדכי אלבוים: זה דבר לא חוקי בעליל, שבהחלט ראוי להגביל אותו בהסדר פשרה.
מרדכי אלבוים: הסדר פשרה לא יכול שיתן עמדת כוח כנגד הלקוח.
אורי יוניסי: לנו לא היה מקרה אחד שבו לקוח טען שעשו לו חישוב א' והחישוב הזה לא היה צודק.
אורי יוניסי: הוא יודע.
אורי יוניסי: אסביר כיצד אנחנו נוהגים.
אורי יוניסי: גם לקוח שנמצא אצלנו בשעת מצוקה כמובן, והוא חייב, אצלנו הוא לא נדרש, כמו שאמרתי לפני כן, הוא לא חייב להגיע לעורך הדין כדי לחתום על הסדר, הוא יכול להגיע אלינו לבוא ולשלם, אם אין טענה שהוא לא צודק למה להגביל אותו.
מרדכי אלבוים: אם אתה צודק, בשביל מה להכניס את זה.
אורי יוניסי: אומרים לו, אדוני, קח את זה לכל מסייעך, ותבדוק.
ישראל אייכלר: השאלה היא למה הסעיף הזה שאומר אתה מוותר על כל התלונות שלך נגד הבנק, מה זה הסעיף הזה?
ישראל אייכלר: אנחנו מגיעים להסדר לגבי החוב.
אורי יוניסי: זה סעיף שהבנקים כתבו.
ישראל אייכלר: הבנקים כתבו, למה?
אורי יוניסי: בדרך כלל הסעיף הזה מתבקש מהלקוח על ידי משרד עורכי הדין, שלא דבר שאנחנו כותבים.
ישראל אייכלר: אז אנחנו נקח את ה לתשומת לב.
ישראל אייכלר: אתה אמרת לפני רגע שהבנק קובע את כל הדברים לעורך הדין.
ישראל אייכלר: אז אתם יכולים להגיד לו, אדוני, כאלה סעיפים לא מכניסים.
ורדית דמארי: יתרה מכך, ישנם סעיפים נוספים כמו שהחייב מסכים למינוי כונס נכסים.
ורדית דמארי: גם אם עדיין לא הגיע המועד למינוי כונס הנכסים, ברגע שהוא חותם על הסדר שכר הטרחה, הוא מסכים למינוי של כונס נכסים גם אם הוא יסיים את המשכנתה בעוד 25 שנה.
ורדית דמארי: כלומר, 25 שנה מינוי כונס הנכסים יעמוד בעינו.
ישראל אייכלר: עורכת הדין ורדית לא ממציאה דברים.
מרדכי אלבוים: אני אתמצת את הקטע השני שבדבר, שבו הבנק גם מגביל, עורך הדין מגביל את הלקוח בכך שהוא קושר כל הסדר פשרה בכך שהלקוח ימשיך ויעמוד בהסדר עד לתום תקופת ההלוואה.
מרדכי אלבוים: כשמדובר בתקופות הלוואה ארוכות מאד וכך שגם מה שהבנק כן ויתר, ואת הריבית שהוא הוריד, והוא לא מוותר על קרן, אני מדבר על התוספות שהוא הוריד, הלקוח חותם מראש שאם הוא יכשל פעם נוספת הוא ישלם גם את מה שכבר ויתרו לו בצירוף ריבית פיגורים שהצטבר מאז ועד לזמן שהוא יפול שוב.
מרדכי אלבוים: על כל סכום הפיגור, על כל ההסדר שהוא עשה על כל מה שויתרו לו.
מרדכי אלבוים: שזה בעצם דבר שלקוח נורמלי לא מבין את מה שהוא חותם, - -
דוד טל: אדוני היושב ראש, אני רוצה להסב את תשומת לבך, שיש הרבה מאד בנקים, בפרט הבנקים הגדולים, שמוחקים מיליוני שקלים ואני מרשה לעצמי לומר גם במקרים גם עשרות מיליוני שקלים לאנשים עסקיים.
דוד טל: אני לא זוכר, יכול להיות שאני טועה, שיתקנו אותי הבנקים כאן, שהחתימו איש עסקים כזה אחרי שמחקו לו 20, 30 100 מיליון שקל חובות, לא זוכר שהחתימו אותו על נייר שאם עוד הפעם יהיה חייב, אז הוא ישלם את ה-20 או ה-100 מיליון שקל, שפעם שעברה מחקו לו.
דוד טל: אז למה הדבר הזה נעשה רק עם משקי הבית, אם האנשים היות חלשים ולא עם האנשים היותר חזקים.
שלום כהן: אני אתקן אותך, אני מטפל גם עם בנקים מסחריים וגם בנקים למשכנתאות.
שלום כהן: והסדרים שנעשים אני יודע סובלים אנשי עסקים ומשקי בית ועם אנשים מכל הסוגים, כאשר איש עסקים יש לו חוב של מיליון שקל, והבנק מגיע איתו להסדר שישלם 600,000 שקל ולך הביתה, אז הבנק גם מחתים אותו, תשמע חביבי, אתה לא תתבע אותי בגין החשבון הזה אף פעם, כי אם אתה רוצה לתבוע אותי, ותמיד הרי יש להם טענות, מבקשים רשותו להתגונן הבנק התנה לי שרות בשרות, ועשה לי פה ועשה לי שם, הרי זו תולדה של פשרה, בנק אומר, אני מוכן לקבל 600,000 תרד אתה מכל התביעות שלך אני מכל התביעות שלי.
שלום כהן: מה פסול בזה שיחתימו את האדם שאין לו תביעות נגד הבנק.
מרדכי אלבוים: זה לגיטימי בפשרה שמסיימת את היחסים בין הצדדים, זה לא לגיטימי פשרה שמאריכה את ההסדרים בין הצדדים.
שלום כהן: שמעתי, וגם לזה יש לי תשובה, ואגיד לך, יש חייב שאני, למשל, עשיתי לו הסדר.
שלום כהן: החוב שלו 150,000 שקל גם כן בנק מסחיר, והגענו בגלל מצבו, הגענו איתו להסכמה שהוא ישלם רק 60,000 שקל וגם זה משום שאין לו, הבנק שהוא חייב לו את הכסף, ואין לו 60,000 שקל, ואותם הוא יחזיר בתשלומים.
שלום כהן: נכון, אני קבעתי לו בהסדר שאם הוא לא יעמוד ב-60,000 שקל, חוזר כל החוב כפי שהיה.
ישראל אייכלר: כולל הריבית וההצמדה שכבר הוסר - -
שלום כהן: לא, בקיזוז - - -
דוד טל: וזה אתה קובע גם עם אנשי עסקים - -
שלום כהן: ודאי.
דוד טל: מה ודאי, תראה לי הסכם אחד כזה.
דוד טל: תראה לי אחד כזה שהבנק מחק 50, או מאה מיליון שקל והוא אמר לו שאם עוד פעם יהיה לך מן חוב שכזה אז נו נו, תשלם את ה-100 מיליון שקל.
שלום כהן: על 50 מיליון שקל, יש עשרות לתת לך,
דוד טל: תן לי אחד, לא בקשתי עשרות, אחד, שבנק מחק 100 מיליון שקל ואמר לו אם בפעם הבאה תחזור להיות חייב לי את ה-100 הקודמת.
שלום כהן: אבל זה לא זה, ההתניה היא לא זאת שאם אתה תקח עוד פעם הלוואה, הרי אותו בן אדם - -
מרדכי אלבוים: בנק למשכנתאות כמו הלוואה חדשה.
שלום כהן: אותו בן אדם שעשו איתו הסדר, אותו בנק שניכווה איתו פעם אחת כבר לא ילווה לו כסף, שם כבר לא יהיה סיכוי.
שלום כהן: אבל אם נניח אותו איש עסקים שויתרו לו יבוא ויתבע מחר את הבנק בגלל שרותים שהוא קיבל, אז נכון, ההסכם הזה יתבטל והוא יצטרך להחזיר את כל ה-100 מיליון.
שלום כהן: וזה צודק.
מרדכי אלבוים: אני אתייחס לעוד היבט נוסף שקורה והוא, שיש בנקים, כמו בנק טפחות למשל, שבאמת משתדל למנות עורכי דין שיבינו את הענין וישתדלו לבוא לטובת הלקוח.
מרדכי אלבוים: אבל לצערנו יש בנקים שבכוונה תחילה, ואני רואה לפי מה שיש פה, אני לא אזכיר את השם כי הם לא נמצאים, אבל אפילו לא טרחו לשלוח נציג, לפחות אלו, יש בנקים שכוונה תחילה לוקחים עורכי דין במטרה להכשיל את הלקוח.
מרדכי אלבוים: כשהם מחפשים עורך דין, הם מחפשים מבין עורכי הדין, בלשון עורכי הדין מי הרוטווילר הכי חזק בשוק.
מרדכי אלבוים: כשבנק ממנה עורך דין רוטווילר הוא צריך לדעת שהציבור ישפוט אותו, והמחוקק יתערב בעניניו.
מרדכי אלבוים: לא שייך שבן אדם שהתקשר עם בנק והוא נפל, שהוא יהיה קרבן ליצרים אפלים כאלו ואחרים של עורכי דין שלא מחפשים לא את טובת הבנק, ולא את טובת הלקוח.
מרדכי אלבוים: אציין לשבח את עורך דין שלום כהן, שגם מייצג בנקים וגם מייצג את לשכת עורכי הדין, שהוא כן מבין עניין, וכשבא לקוח הוא משתדל להגיע לטובה, אבל בשוק יודעים טוב מאד מי הם עורכי הדין מהסוג הראשון, ומי הם עורכי הדין מהסוג השני, עמותת ידיד יודעים בדיוק על מה אני מדבר.
ורדית דמארי: יש עורכי דין מנסים להגיע להסדרים אבל הבעיה היא עם החוק, שאנחנו לא רוצים להיות נתונים לחסדיהם של עורכי הדין.
ורדית דמארי: כלומר, יש עורכי דין ויש גם בנקים, וחלק מנציגיהם יושבים כאן, ומקודם בנק טפחות ציין שאנחנו עובדים איתם בשיתוף פעולה, וזה נכון.
ורדית דמארי: אבל, הבעיה היא במבנה החוקי שחייבים לא צריכים להיות תלויים בחסדיהם של עורכי דין טובים, או עורכי דין רעים.
ורדית דמארי: הזכויות שלהם צריכות להיות קבועות באופן כזה שהם לא יכולות להשתנות ממקרה אחד לשני.
דוד טל: יש לך הצעה?
דוד טל: אבקש להעביר את המסמכים.
מרדכי אלבוים: יש לי, ואני אציג לדוגמה מקרה של בנק הפועלים שנתקלנו באחרונה.
מרדכי אלבוים: דווקא בבנק הפועלים ישנם הרבה עורכי דין טובים ואני לא רוצה להכליל, אני מכיר את עורך דין פונדמינסקי שמיצג את בנק הפועלים, עורך דין שמבין עניין, ובא לטובת הענין, יש את עורך דין שומרת, אבל יש גם מינויים של בנק הפועלים של עורכי דין אחרים.
מרדכי אלבוים: לדוגמה, אדם שפינו אותו מחנות, עסק, אחרי שהוא כר הפסיד את הדירה, וכבר הפסיד את כל מה שיש לו, אדם קשיש, לקחו לו את הנכס האחרון שלו.
מרדכי אלבוים: הצענו לבנק הצעה במלוא מחיר השמאות, לאחר שעורך הדין של הבנק מונה ככונס נכסים, ואני מדגיש, הצענו לבנק הצעה במלוא מחיר השמאות של הנכס, לאחר שהבנק הוציא למכרז והוא לא קיבל מחיר כזה.
מרדכי אלבוים: הבנק אפילו לא טרח להשיב לנו תשובה.
מרדכי אלבוים: כשבקשנו מעורך הדין שירשה לנו ברשותו, האדיבה, ברוב טובו, אנחנו הצענו לבנק ברוב טובו שירשה לנו לפנות לבנק הפועלים, קבלנו תשובה מרומזת ברמזים עבים שאם נעשה את זה זה רק יזיק עוד יותר, ושלא נעיז לפנות לבנק ישירות רק דרכו.
מרדכי אלבוים: ועד היום המון פניות שלנו בענין לא נענו.
מרדכי אלבוים: אני מוכן להעביר את החומר ישירות לבנק הפועלים אם אדע שיתנו לי חסות, לפחות חסות לאותו קשיש, שלא יפגע, באמצעותי, אני לא רוצה להיות - -
ישראל אייכלר: אני חושב שרוב חברי הועדה יסכימו שאתה תעביר לבנק הפועלים את החומר ואם אותו עורך דין יתנכל לאותו קשיש בגלל העברת החומר לבנק, אנחנו נעמוד פה.
ישראל אייכלר: נעקוב אחרי זה.
ישראל אייכלר: נקבל אולי את הפרטים אחרי הדיון.
ישראל אייכלר: מה זה, באמת סדום ועמורה?
מרדכי אלבוים: אני הייתי מציע לחוקק בחקיקה, שכל בנק חייב למנות, זה נמצא כמו שאמר בנק טפחות, בבנקים למשכנתאות זה קיים, בבנקים המסחריים זה לא קיים בכלל.
מרדכי אלבוים: כל בנק חייב להקים בכל מחוז, גוף לצורך משא ומתן ישיר, לא שייך להגביל את הבנקים שלא יוציאו לעורכי דין, אני לא חושב שזה יעבור, אבל מקביל לעורך דין חיצוני חייב שיהיה לכל בנק נציגות מטעם הבנק שמוסמך לנהל משא ומתן ישירות עם החייב, ולהגיע אתו להסדר, ושכל אדם ידע שיש לו כתובת בלי טובות ובלי להגיע להסכמה של עורך הדין.
מרדכי אלבוים: שיש לו כתובת בבנק, שהוא מוסמך למרות כל מה שהסתבך התיק, איפה שהאדם עומד, שמוסמך להגיע לבנק ולהגיע להסדר.
ישראל אייכלר: וגם עם שכר טרחת עורך הדין.
מרדכי אלבוים: במקרה שכזה, שהאדם הגיע להסדר, עורך הדין לא יקבל שכר טרחה, לא בגין עבודותיו בגין הכינוס, ואל שום אחוזים מהתיק, למעט עבור פעולות שהוא עשה בפועל על פי שכר טרחה תעריף פעולות של לשכת עורכי הדין, אם זה פתיחת תיק זה יהיה 300 שקל, או 500 שקלים, אם זה הוצאת מכתב זה יהיה 72 שקל.
מרדכי אלבוים: האדם הגיע לבנק, אנחנו שומעים פה דבר אבסורדי שלא קיים בשוק הפרטי, יושב נציג בנק טפחות ובעצם אומר אני חייב לבנק כספים, בשוק הפרטי אין מושג כזה, כשאדם מתקשר עם עורך דין, למרות שהחוק קובע לעורך הדין סכום מקסימלי של 6, 7, 8 אחוזים מתיק הכינוס, או 10% כל מה שלא יהיה, בא לקוח יכול לפנות לכמה עורכי דין ולעשות מכרז ביניהם.
מרדכי אלבוים: אני רוצה לשלם רק 1.5%, אתה רוצה לקבל את התיק, תקבל.
מרדכי אלבוים: אתה לא רוצה, אל תקבל.
מרדכי אלבוים: הבנק חייב לתת לעורך הדין את המחיר המקסימלי למרות שהוא לא רוצה את זה.
מרדכי אלבוים: אומר נציג בנק טפחות, יושב ואומר, אני לא רוצה לשלם לו הרבה.
מרדכי אלבוים: אני מבקש שיעזרו לי בחוק.
אורי יוניסי: אני לא משלם, הלקוח משלם, וזו הבעיה.
מרדכי אלבוים: אני מתכוון, ברור, הכל נופל בסוף על הלקוח.
מרדכי אלבוים: אני הייתי מציע שלקוח שהגיע להסדר, יבוטלו מלכתחילה כל הליכי הכינוס שלו, והוא יצטרך לשלם לעורך הדין רק את הוצאותיו, בגין פעולות שנעשו בהתאם לפעולות בתיק.
מרדכי אלבוים: פר פעולות ולא ולא פר אחוזים של התיק.
מרדכי אלבוים: עורך הדין הוא לא שותף לא של הבנק ולא של הלקוח.
ישראל אייכלר: צריך לזה תקנות או חקיקה.
מרדכי אלבוים: אני לא יודע, לצד המשפטי יש פה משפטנים.
ישראל אייכלר: אולי יושב ראש ועדת העבודה והרווחה לשעבר, אני שואל, צריך לזה חוק חדש, או תקנות, כפי שהוא אמר עכשיו.
דוד טל: אני חושב שצריכה להיות חקיקה, אבל במסגרת חקיקה אפשר לתקן את התקנות שדרושים.
דוד טל: הרי לא כל דבר אנחנו מכניסה לחקיקה ראשית, אלה דברים שאולי מתאים להם תקנות.
ורדית דמארי: אפשר לתקן את התקנות הקיימות כבר.
ישראל אייכלר: אפשר להכניס סעיף שאם הגיעו להסדר, זאת אומרת שהבנק יהיה משוחרר לחייב את הלקוח רק על פעולות שכבר נעשו.
מרדכי אלבוים: כמו שנעשו וזה לא שייך לאחוזים כמו שהזכירו כאן, שיש אבסורד שזה גם פועל לפעמים לרעת עורכי הדין, שבמקומות זולים הם מקבלים מעט, ואין לזה שום סבירות.
מרדכי אלבוים: אין שום הבדל לעורך הדין בין למכור דירת וילה בירושלים לבין למכור דירת שני חדרים או שלושה חדרים באיזה שהוא ישוב ערבי או בכל מקום אחר.
מרדכי אלבוים: ולהפך, לפעמים עבודה יותר קשה, כמו ששם יכולים להסתפק עורכי הדין בשכר מועט, צריכים להשוות, אבל זה צריך להיות פר פעולה ולא פר אחוזים.
מרדכי אלבוים: הדבר השלישי, להגביל בחקיקה ויכול להיות שגם בהתאם לחוק היום זה פעולה כבר בלתי חוקית.
מרדכי אלבוים: זה לא להגביל בהסכם פשרה את הלקוח, שמעתי את מה שהתייחס עורך דין שלום כהן, אני מסכים שכשצד אחד מגיע לפשרה, זכותו לדרוש שהצד השני לא יתבע אותו.
מרדכי אלבוים: אבל זה טוב כשמסיימים את העניין.
מרדכי אלבוים: זאת אומרת שאם בסופו של דבר לא סיימו את העניין, אז לא שייך שהלקוח ויתר כבר על הכל, הודה כבר על הכל, ועכשיו בבקשה תעלה על השולחן ובו נתחיל להצליף בך.
מרדכי אלבוים: חתמת מראש, שאתה מסכים לוותר על כל זכויותיך החוקיות, יותר מזה לא הזכרתי כמה דברים, כשמחתימים לקוח מוסיפים גם סעיפים שהוא מוותר על טענותיו ועל זכויותיו בחוק ההוצאה לפועל.
מרדכי אלבוים: זאת אומרת, אם יש הגנה בחוק ההוצאה לפועל שמגן על חייב, או על דירת מגורים בגין הגנת הדייר, וכל זכות שיש ללקוח בתוך כל הסכם פשרה, הוא מוותר מראש למשך 20 או 30 השנים הבאות, מוותר מראש על כל זכויותיו החוקיות וכל תלונותיו כנגד הבנק.
מרדכי אלבוים: אסכם שוב את שלושת הדברים.
מרדכי אלבוים: שכל בנק יחויב להקים צוות משא ומתן בכל מחוז, ושכל לקוח ידע שיש מקום כזה שהוא יכול לפנות לשם והצוות הזה יהיה מוסמך לבוא ולהגיע להסדר.
מרדכי אלבוים: בנק שלא יקים, או בנק שיקים צוות - -
שלומית קואולמן: הלקוח יוכל בכל שלב לפנות לבנק ולא למשרד עורכי הדין.
מרדכי אלבוים: הוא לא חייב להיות קרבן של עורכי דין.
מרדכי אלבוים: אני מכיר עורכי דין שלקוחת שבאים אליהם, הם יושבים פשוט רגל על רגל על השולחן, הלקוח מסיים לדבר, הם אומרים לו, בבקשה הדלת שם.
מרדכי אלבוים: גמרת, אתה יכול לצאת.
מרדכי אלבוים: אני מוכן אחרי שאני מיצג את בנק לאומי ואני יכול להגיד לנציג בנק לאומי בדיוק מי זה.
מרדכי אלבוים: בשיטתיות אני מדבר.
ישראל אייכלר: מה אמרת בנקודה הראשונה.
מרדכי אלבוים: שוב, שכל בנק יקים צוות, שאם אכן הוא הגיע להסדר עם הבנק, שהבנק לא יהיה כבול לעורך הדין בכלל, הבנק ישלם לעורך הדין בהתאם לפעולות שהוא עשה בתיק, שכר טרחה מופחת, בהתאם לשעות עבודתו או בהתאם, שזה קצת קשה כי לא ניתן לפקח על עורכי הדין, כל עורך דין יכתוב כמה שהוא רוצה שעות, בהתאם לפעולות בתיק, לפי תעריף, או תעריף מופחת של לשכת עורכי הדין, כי מדובר בלקוחות שהם נפלו ואין להם מאיפה לשלם את זה.
קריאה: אבל למה שהלקוחות ישלמו, שהבנק ישלם.
מרדכי אלבוים: זו הצעה של לשכת עורכי הדין, שהבנק ישלם את זה.
מרדכי אלבוים: העמותה שלנו מסכימה לכך.
מרדכי אלבוים: הוא מציע שהבנק ישלם על חשבונו.
מרדכי אלבוים: אני מוכן.
מרדכי אלבוים: הדבר השלישי, להגביל בחוק שכל הגבלה בהסכם פשרה, בטלה ומבוטלת מעיקרה, והיא בלתי חוקית בעליל.
גיא שמאי: בנק לאומי למשכנתאות.
גיא שמאי: אחרי כל מה שנאמר, אין הרבה מה להוסיף, מה שיש לנו להוסיף זה שאנחנו עושים מאמצים גדולים להגיע לאנשים עם הסדרים לפני שאנחנו בכלל מתחילים בהליך משפטי, החל מהחזר הוראת קבע הראשון, מתקשרים לאנשים הביתה ומנסים לעשות איתם הסדרים.
גיא שמאי: ישנו עוד משהו קטן אחד ששוכחים, שקרוב ל-40% מההסדרים מתבטלים כי אנשים לא מצליחים לעמוד בהם.
ישראל אייכלר: 40% מהאנשים לא מצליחים לעמוד בהסדרים?
גיא שמאי: זה קרוב ל-40% מהאנשים שפרסנו להם את ההלוואות, והעמדנו להם הלוואות בעצמנו לצורך הקלה בהסדרים החודשיים, גם בזה לא עומדים.
גיא שמאי: דהיינו, זה לא איזה משהו של קסם עושים ככה וככה, והבעיות נפתרות.
גיא שמאי: אנחנו לאנשים שמתקשים בהחזרים חודשיים מעמידים הלוואות לצורך עמידה בהחזרים החודשיים.
רן מלמד: אולי אם ההסדרים היו ריאליים אפשר היה לעמוד בהם.
גיא שמאי: אני לא הולך לענות לאמירות פופוליסטיות.
גיא שמאי: בגלל שאני באופן אישי נפגש עם חייבים.
גיא שמאי: אז אני לא הולך לענות לאמירות פופוליסטיות, אנחנו בכל שבוע לקוחים כ-60 איש לועדות בין-משרדיות, ובועדות הבין-משרדיות מגיעים עם אנשים להקלות, להורדות בריבית, כשזה נעשה אחרי בדיקה, אחרי חקירה, אחרי באמת הבנה שמצבה המשפחתי של המשפחה הוא רע והם הולכים להדרדר.
מרדכי אלבוים: המשפחה שאינה יכול לעמוד בשכר הטרחה, ואתה יודע שאפשר לפרוס לה את שכר הטרחה, טרחת לכתוב מכתב שאומר שאתה לא יכול לעזור לה בזה למרות שאתה יודע שהועדה הבין-משרדית היה יכולה לטפל בזה.
מרדכי אלבוים: אני דיברתי קודם על מקרה, אז עכשיו אני אגיד, מקרה שהגיע אלינו, שבעקבותיו נאלצתי לפנות למנכ"ל בנק לאומי,
שלומית קואולמן: רן, אני חושבת שהבהרתי את כל השיחות שהיו לי עם הבנק, כדי שלא יהיו מקרים פרטיים.
שלומית קואולמן: יש לך מקרה פרטי, אחרי הישיבה תעביר את זה לנציג.
שלומית קואולמן: מבחינת הבנקים, אני אומרת שוב, אין שום בעיה, אבל - -
ישראל אייכלר: נכון, גם לעשות, אפשר לשאול שאלה כללית את בנק לאומי למשכנתאות.
ישראל אייכלר: ומה השאלה הכללית.
רן מלמד: השאלה הכללית, אתם יודעים שיש אנשים שיש בעיה עם שכר הטרחה, התשובות שאתם נותנים להם, אנחנו לא יכולים לעזור לכם.
רן מלמד: אלה תשובות שיש לנו אותם לא בבודדים, אלא בעשרות.