GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רן מלמד: בענין שכר הטרחה, אני לא מדבר על ההסדרים הרגילים, אני מדבר על שכר הטרחה.
גיא שמאי: שכר הטרחה לא עובר דרך הבנקים, לא נקבע דרך הבנק, אין לנו בו עניין.
גיא שמאי: כשלווה מגיע לועדה בין-משרדית, אנחנו מיידעים את הלווה על זכותו להשתתפות בשכר טרחת עורך הדין, אנחנו דואגים שעורך הדין יקבל את שכר טרחתו, אנחנו במקרים שמגיעים לפיצוץ כמו במקרה הנדון, אנחנו פונים לעורכי הדין, הם מקטינים את שכר הטרחה שלהם, למרות שהם לא חייבים, ולמרות שאסור לנו על פי התקנות, אנחנו כן פונים אל עורכי הדין וכן מבקשים, שמדובר במקרים קשים, אנחנו כן פונים וישנה לא רק עמותת ידיד, אפשר לפנות לאדון בני מזגיני, ולשאול אותו על בנק לאומי למשכנתאות, אז אני מבקש קצת לא להוציא דברים מהקשרם.
ורדית דמארי: בלא להוציא דברים מהקשרם, אני רוצה להתייחס לנתון של ה-40% של ההסדרים שלא עומדים בהם, אחרי שהתבצעו, וגם הענין של שכר הטרחה.
ורדית דמארי: אין ספק אני חושבת שבנקים למשכנתאות היום, וביניהם גם בנק לאומי למשכנתאות, מנסה להגיע להסדרים.
ורדית דמארי: אך, ואי אפשר להתעלם מהבעיה הזאת, כאשר הבנקים למשכנתאות לא מתערבים באיך יבוצע תשלום שכר הטרחה זה מטרפד את ההסדרים.
ורדית דמארי: כשאדם עומדת לו חרב פינוי מעל ראשו, ונתקלתי בזה לא פעם ולא פעמיים, אנשים חותמים על הסדרים שהם יודעים בידיעה ברורה ומלאה שהם לא יוכלו לעמוד בהם.
ורדית דמארי: ולמה הם לא עומדים בהם, כי הם צריכים לשלם לבנק את ההסדר שהבנק הגיע איתו אליהם, שהרבה פעמים זה כן הסדר טוב, והסדר נוח והסדר על פי החלטת הועדה, אך במקביל הם צריכים לשלם גם אם עורך הדין היה נדיב מספיק כדי להפחית משכר הטרחה, וגם אם הוא היה מספיק בסדר כדי לפרוס את זה לתשלומים, הם צריכים בנוסף להחזר החודשי לשלם לעורך הדין.
ורדית דמארי: המשמעות היא, שהם לא יוכלו לעמוד בזה.
ורדית דמארי: אחרי חודשיים שלושה, ההסדר יופר, וזה ברור לנו וזה ברור גם לבנקים.
ורדית דמארי: שאלה אם לא יכולה להיות כאן איזה שהיא חשיבה משותפת כדי לראות איך אפשר למנוע את הבעיה הזאת, כי זה לדעתי הגורם מספר אחד שמטרפד את ההסדרים שאליהם אתם מגיעים.
ישראל אייכלר: אני רוצה לקחת את רשות הדיבור של היושב ראש, להעיד.
ישראל אייכלר: מה שאמרה עורכת הדין ורדית, במקרה שהועדה שלנו טיפלה עם בנק לאומי למשכנתאות, והמנכ"ל התיחס בצורה אדירה, בנדיבות לב מאד מאד חשובה, ואני חייב לציין את זה.
ישראל אייכלר: לעזור לבן אדם שנפל, ומדובר באדם שממש איבד את כל נכסיו, והוא התערב אישית והגיעו להסדר מצויין.
ישראל אייכלר: אבל הגיע ל-21,000 שקל של עורך הדין, והמנכ"ל שלכם, של בנק לאומי למשכנתאות, אמר לי, קצרה ידי מלהושיע.
ישראל אייכלר: אמרתי לו, אתה יכולת להגיע להסדרים כאלה, במאות אלפי שקלים, ה-20,000 שקל האלה, אמר לי, זה הבעיה.
ישראל אייכלר: זאת אומרת שאני מעיד שמה שהיא אומרת זה נכון.
רן מלמד: אדוני היושב ראש, רק ברשותך, דוגמה למשהו שאפשר לפתור אותו, באמת בקלות.
רן מלמד: אם אפשר היה, ואנחנו הצלחנו לעשות את זה בכמה מקרים גם עם בנק לאומי למשכנתאות, וגם עם בנקים אחרים, שבמקרה שיש בעיה של פריסת שכר הטרחה, יאריכו את תשלומי המשכנתה בעוד חמישה או שישה חודשים, שבעצם ששת החודשים הראשונים, בעצם הלווה ישלם את שכר הטרחה.
רן מלמד: אם שכר הטרחה עומד על 6,000 שקל או 7,000 או 8,000 שקלים והלווה צריך לשלם 8,000 שקל שכר טרחה, וההחזר החודשי שלו 1,500 שקל, אז תתחילו את ההסדר החדש עם הבנק מבעוד שבעה חודשים, תקחו על זה עוד כמה שקלים של ריבית, ותתנו שהתשלומים הראשונים ילכו לשכר הטרחה.
רן מלמד: עורך הדין יהנה מזה, אתם תהנו מזה, הלווה יהנה מזה, לכלם יהיה בסדר.
אורי יוניסי: מה יקרה אם אחרי חודשיים הוא לא שילם, אז עוד הסדר, בואו נחשוב על זה, זה לא בדיוק צריך להתארגן ככה אבל זה בסדר.
ישראל אייכלר: אבל ההצעה של כולם פה, זה שהבנקים עצמם יקחו אחריות גם על שכר טרחת עורכי הדין, ולא להיות כבולים בידי עורכי הדין, זה כל הענין.
ישראל אייכלר: זה כל הדיון, זה הלו"ז של הדיון היום.
שלום כהן: זה צריך להיות מאינטרס של הבנק.
שלום כהן: יותר מאשר האינטרס של החייב.
ישראל אייכלר: זה צריך להיות האינטרס של הבנק, הבאתי את הדוגמה, הבנק עשה מעל ומעבר למה שהוא יכול, אבל הוא היה קשור למישהו שלא איפשר.
שלום כהן: יותר נכון, רציתי להגיד לכבוד היושב ראש, שבבנק טפחות, אצל מר יוניסי שמנהל את מחלקת הגבייה, יש אכן מקרים רבים שהבנק מעמיד הלוואה נוספת לטובת תשלום שכר טרחת עורך הדין, כך שאף אחד לא נפגע מזה, החייב בסופו של דבר צריך גם לקחת אחריות על המחדלים שלו עצמו - -
גיא שמאי: לזה שהבנק יממן את שכר טרחת עורך הדין,
ישראל אייכלר: לא יממן, יפרוס, יסייע.
גיא שמאי: יפרוס את שכר טרחת עורכי הדין, היינו יממן, יתן הלוואה ללווה בתשלום שכר טרחת עורך הדין.
ישראל אייכלר: זו הצעת עמותת ידיד.
ישראל אייכלר: להחליט הוא לא יכול כי זה בתקנות.
גיא שמאי: זה בתקנות, אתם רוצים לתקן את התקנות, תתקנו את התקנות.
גיא שמאי: אנחנו נפעל על פי התקנות כמו שאנחנו פועלים עכשיו.
גיא שמאי: לנושא מימון שכר טרחתם של עורכי הדין, מהנסיון שלנו, אותם מקרים שהם, נקרא לזה נופלים בין הכסאות, הם השוליים.
גיא שמאי: אני לא אגיד שהם לא קיימים, אני לא אגיד שהם לא כואבים, אבל הם השוליים.
גיא שמאי: עדיין כמות ההסדרים שאנחנו עושים בחודש, מדובר במאות, במאות הסדרים בחודש, רק הצוות הטלפוני שלי מבצע קרוב ל-150 הסדרים בחודש, ולכן אני קצת חושש שיש פה בעצם איזה שהיא הטלת נטל עלינו, שהוא אינו מוצדק ולא נחוץ.
אפרים הרמן: בנק דיסקונט למשכנתאות.
אפרים הרמן: באופן כללי אפשר לומר, שחברי פה לשורה, ביטאו פחות או יותר את העמדה שלנו, אנחנו בשלבים ראשונים גם מנסים באמצעות מוקד ישירים לנסות להגיע לחייבים, לנסות להגיע איתם להסדרים, ולנסות להימנע מהמצב שתיארו קודם של פינוי מהדירה.
אפרים הרמן: לגבי שכר טרחת עורכי דין, אני חושב שעורך דין שלום כהן יוכל לייצג גם את לשכת עורכי הדין כי זה דבר שנוגע בעצם לכיס שלהם.
אפרים הרמן: לגבי העובדה שהבנקים מנויים מלהתערב בשכר הטרחה, יש אכן תקנות שאותם יחסית קל לתקן, באופן ששר המשפטים יכול לתקן את התקנות בקשר לשכר הטרחה, אבל אני מפנה את תשומת הלב - -
ישראל אייכלר: שר המשפטים ידוע ברגישותו לשכבות החלשות ולמשכנתאות, אז הוא בבטח ישנה את התקנות מאד מהר.
אפרים הרמן: תרשו לי לא להכנס לסוגיה הזאת.
אפרים הרמן: אבל אני חייב לציין שהעובדה שכונס הנכסים יקבל את שכרו מתוך תמורת הדירה, זה לא מעוגן בתקנות אל תעוגן בדבר חקיקה.
אפרים הרמן: כאן כבר שנדרשת פעולה אחרת.
ישראל אייכלר: אבל אתם כבנק, מדוע למה שלא תאפשרו כמו בנק טפחות.
אפרים הרמן: אנחנו פורסים - -
ישראל אייכלר: ללווה להגיע איתכם ישירות להסדרים.
אפרים הרמן: ההסדר בעצם נעשה ישירות עם הבנק.
אפרים הרמן: עורך הדין בגלל שהוא קיבל את התיק, הוא מציג את התמונה מכל הפרטים הקטנים, אנחנו חייבים שיהיה לצידנו, בעת עריכת ההסדר.
אפרים הרמן: אבל ההסדר נעשה עם הבנק.
אפרים הרמן: עורך הדין רק מיצג אותנו.
ישראל אייכלר: השאלה למה לא לפגוש מישהו בבנק - -
מרדכי אלבוים: ידעת שבבנק דיסקונט למשכנתאות אין אפילו צוות משא ומתן בכל מחוז, אין אפילו כתובת לאן לפנות.
מרדכי אלבוים: גם בנק לאומי למשכנתאות.
מרדכי אלבוים: אין בכלל כתובת, בניגוד לבנק טפחות והבנקים האחרים הקטנים, של משכנתאות בנפרד.
ישראל אייכלר: עורך דין הרמן אל תגיד לי תקנות, אנחנו יושבים פה בשביל לשנות דברים, לא לעבוד לפי התקנות.
ישראל אייכלר: אולי אתה מוכן כיועץ משפטי לפתוח איזה שהוא אשנב בבנק דיסקונט למשכנתאות,
אפרים הרמן: פקיד גבייה,
ישראל אייכלר: שהאזרח יוכל להגיע איתו להסדר.
קריאה: אין פקידת אשנב - -
ורדית דמארי: בחלק מהבנקים, כי בבנק טפחות זה לא כך.
ורדית דמארי: יש בעיה שאפילו עוד יותר מתחדדת, אנחנו כאן מדברים על צוות משא ומתן, יש בעיה בסיסית יותר.
ורדית דמארי: לקוח חייב שרוצה לקבל ניירות, לדעת כמה הוא חייב, מה היתרה לסילוק, מה חוב הפיגורים, מה הריבית הבנק מפנה אותו לעורך הדין.
ורדית דמארי: הגיעו אלינו לא מעט אנשים - -
שלומית קואולמן: גם לועדה הגיעו.
ורדית דמארי: שהם לא קיבלו את הניירות מהבנק.
ורדית דמארי: הבנק הפנה אותם לעורך הדין, עם העורך דין התפתח איזה שהוא ויכוח, או שהעורך דין לא התפנה לזה אלא לאחר מספר ימים, מה שקורה, זה שרק לאחר שאנשים מגיעים אלינו, ואנחנו מנהלים את המשא ומתן מול עורך הדין - -
שלום כהן: אני רוצה למחות, אתם מביאים דוגמאות חריגות.
שלום כהן: דוגמאות שהם באמת בשולים הקיצוניים ומציגים ומנסים - -
קריאה: הרבה עורכי דין שחיים מהנושא הזה של כינוס נכסים והוצאה לפועל.
קריאה: וזה בסדר,
שלום כהן: אבל הטענות המכפישות כאילו שהם זורקים את החייב, לא מדברים איתו, לא נותנים לו דפים למרות שמגיע לו, זה לא נכון.
ורדית דמארי: עורך דין כהן, מהנסיון שלי עם המשרד שלך, זה לא קרה, ויכול להיות שבגלל זה אתה פחות מודע לזה, ואני חייבת לציין, אני עובדת עם המשרד של עורך דין כהן, זה לא קורה שם.
ורדית דמארי: אבל יש משרדי עורכי דין שזה קורה.
שלום כהן: זו בושה להמון עורכי דין, להמון משרדים.
שלום כהן: אני יושב בהמון דיונים ואני רוצה לומר לך, שאני מכיר ציבור גדול של עורכי דין, אנשים טובים ונפלאים, שבאם גם טובים לחייבים - -
ישראל אייכלר: אני מוכרח לתת את רשות הדיבור לעורך דין כהן שכל הזמן עורכי הדין מותקפים.
ישראל אייכלר: אבל אני רוצה להגיד לך, שמטרת הדיון זה לא עורכי הדין הטובים, שכולנו יודעים שיש, זה לא עורכי הדין שמגיעים להסדרים מצוינים, התכנסנו כאן בגלל האנשים החלשים שנופלים ולא עומדים בגלל עורכי הדין שעושים להם צרות.
ישראל אייכלר: ועל זה בבקשה את זכות הדיבור.
מרדכי אלבוים: אני נתקלתי במקרים חמורים יותר שבו פנינו לבית המשפט בבקשה שיורה על מסירת המסמכים, ולמרות זאת המסמכים לא נמסרו, בניגוד להחלטת בית משפט.
מרדכי אלבוים: בכל מיני "טריקים ושריקים".
דוד טל: זאת אומרת לא מקיימים את החלטות בית המשפט?
מרדכי אלבוים: החלטות בית המשפט בנוגע למסירת המסמכים, ולוא רק לאומר הסיבה הפשוטה שהם יודעים שהמסמכים האלה יועברו לחשב, לרואה חשבון פנימי שיבדוק את הענין ויגיש לבית המשפט חוות דעת נגדית לסכומים של הבנקים.
דוד טל: מה אתם אומרים לנו, עד כדי כך עורכי הדין לא ממלאים אחר החלטות בית המשפט.
מרדכי אלבוים: הבעיה כאן היא בבנקים לא בעורכי הדין.
מרדכי אלבוים: מי שנותן את ההוראה זה הבנק.
שלום כהן: אם יש עורך דין שלא מקים את צו בית המשפט, יש לך שתי אפשרויות.
שלום כהן: גם להגיש נגדו בקשה לפי פקודת בזיון בית משפט, גם להגיש נגדו תלונה - -
מרדכי אלבוים: הוא אומר אין לי דפים מהבנק, הבנק לא נתן לי.
קריאה: הבנק חזק כנגד מי שאין לו כסף, אדם בן 90 שרצו לפנות אותו, ובאו עם שוטרים ועם מד"א, עם משטרה ורצו לפנות אותו כל זה בגלל שלא שילם, אתה רוצה שהוא יפנה לבית המשפט.
שלום כהן: אני רוצה לומר לך שמספר המקרים, קיימים מקרים, שמעתי, קראתי בעתונות, של אנשים מבוגרים, אני לא יודע אם בני 90, אני יודע את זה מר אייכלר, אני יכול להגיד לך שתיק אחד של בנק טפחות שאני ניהלתי, היה מקרה של יהודי שלקח משכנתה מבנק טפחות, רימה את בנק טפחות וגם אחר כך הלך ומכר את הדירה עם המשכנתה שלו, לאיזה יהודי אחר, שני יהודים פולנים מבוגרים, ישישים, וכשבאתי לממש את המשכנתה, פתאום גיליתי את הישישים האלה גרים בדירה, הוא היה חולה לב, עם התקף לב, ואחרי כמה התקפי לב עם צינורות מחובר למיטה, אמרתי לבנק, והבנק קיבל, לא פינינו אותו חיכינו 4 שנים עד שהאדם הלך לעולמו.
דוד טל: מר כהן, אל תתן לי דוגמאות משלך.
דוד טל: למה, נאמר כאן שהמשרד שלך נוהג בהגינות אפילו רבה.
דוד טל: אנחנו מדברים על המשרדים האחרים שנוהגים, וממרסים את דמם של האזרחים.
דוד טל: אל תביא לי דוגמה את עצמך, זה לא יפה ולא הוגן.
רן מלמד: יש דוגמה של בנק שאמר לאחת מעורכות הדין שלנו, שבגלל שהיא עובדת בעמותה, היא עורכת דין חברה בלשכת עורכי הדין, מייצגת אנשים שאין להם איך לשלם, אמר, אני מול עורכת דין כזאת לא עובד, זה נוגד את תקנות לשכת עורכי הדין.
רן מלמד: הבנק גיבה את אותו עורך הדין.
רן מלמד: גיבה את אותו עורך הדין ולא הסכים בהתחלה לקבל - -
שלום כהן: בנק כזה תפרסם את שמו אם בא לתת גיבוי לדבר כזה אני אומר כנציג הלשכה אנחנו לא מגבים דברים כאלה ואנחנו לא מסכימים.
רן מלמד: אין בעיה, אנחנו לא מחלקים משכנתאות, אני מקווה שהצלחנו לאחר חשיפת הנושא גם אז אני מקווה שהצלחנו לעתיד לפתור את זה.
רן מלמד: יש בעיות.
שלום כהן: לשכת עורכי הדין לא תיתן יד לאמירה שכזאת, ואני מבטיח לך שאם זה יובא ללשכה הלשכה תיפול.
רן מלמד: זה הובא,
שלום כהן: אז הם צריכים לטפל בזה.
שלום כהן: הם בטח יטפלו בזה.
שלום כהן: זה לא יעלה על הדעת דבר כזה.
ישראל אייכלר: עורך דין כהן הוא היחיד נדמה לי שמיצג את לשכת עורכי הדין.
ישראל אייכלר: יש לנו פה נציגות מכל הצדדים.
ישראל אייכלר: אז בוא ניתן את הכבוד, קח את הזמן שלך.
שלום כהן: הענין שלי הוא המותקף, אני גם מיצג קהילה ובאמת קהילה מכובדת ובאמת אנשים טובים שעושים עבודה טובה, ויש ביניהם כמה, אבל האם על הכמה האלה נקצוף על כל העדה, ונוציא ישר הצעות חוק, ונתקן את - -
קריאה: כשהבנקים מחפשים את אותם כמה.
שלום כהן: אני לא יודע אם לשכת עורכי הדין תהיה מוכנה על כל עורך דין שפועל בניגוד לאתיקה, בניגוד למוסר, שתביאו אותם ונדון ונבדוק ונראה אם יש מקום להעמיד אותם לדין משמעתי בלשכה, ואם יש מקום לצעדים נוספים.
שלום כהן: ואז את אותו עורך דין, צריך לדבר עם הבנק, אבל יש פתרונות פרטניים.
שלום כהן: לא צריך ללכת עכשיו ולעשות הכל.
שלום כהן: ולמה אני חוזר על הדברים, מר טל, אני זוכר אותך כחבר הכנסת היחיד כאן מכל מי שנמצא, שהיה שותף לחקיקה שהיתה בשנת 2002 על ידי השר מאיר שטרית.
שלום כהן: אתה אז היית בועדת חוקה חוק ומשפט, הוא היה יושב ראש ועדת הרווחה וכשהזדמן לו הוא הגיע גם אלינו, כי לפעמים זה חפף.
שלום כהן: עשיתם שם עבודה, אני רוצה לומר, גם השר שטרית, באמת עבודת קודש.
שלום כהן: קיבלו מידע מצוין, קבלו משרד קסלמן פיננסים הביא לנו חוות דעת, עשה מחקר על כל עבודת עורכי הדין, לבוא ולהגיד פתח תיק ובשביל זה לשלם 5,000 שקל, הרי זה עם כל הכבוד גב' דמארי זה לא רציני, יש ואני מוכן לתת לך את חוות הדעת הזאת, - -
ורדית דמארי: יש משהו בחישובים שעשיתי שהם לא נכונים?
שלום כהן: גב' דמארי אני לא מדבר על החישובים, אני מדבר על ההתייחסות.
שלום כהן: בחוות הדעת הזאת שהוגשה גם לכנסת, הוגשה לשר שטרית, וכולם קראו אותה ואני יכול לתת לך את ההעתק שלה, מפורטת עד רמה הנמוכה ביותר כל העבודות שעורך הדין מכין לפני הגשת התיק, בעת הגשת התיק, כל העלויות שיש לו מסביב.
שלום כהן: ואני רוצה לומר לך, הם גם יצאו עם איזה שהוא תחשיב של עלויות כתוצאה מכל הדו"ח שהם עשו, ובסופו של דבר התקנות שאושרו, אושרו פחות מ-50% ממה שהם קבעו כעלויות המגיעות.
שלום כהן: ועל זה אני רוצה לומר, אנחנו לא באנו בטענות.
שלום כהן: הסכמנו לקיצוץ, הרי בהשוואה למה שהיה לפני כן, קוצץ שכר טרחת עורכי הדין בצורה משמעותית, בתקנות החדשות, אבל לא באנו בתקנות, אמרנו זה נכון אם אנחנו מגישים תביעה על פיגורים, ואנחנו לא מגישים בדרך כלל 50,000 שקל אני יכול לומר, וגם אורי יאשר את זה, בדרך כלל תביעות רגילות זה על 20,000 שקל וזה רק 2,000 שקל מקבלים, כן מגישים מימוש, על 20,000 שקל.
ורדית דמארי: בוא נעשה חישוב כמה יעלה שכר הטרחה אחרי 90 יום.
קריאה: מוגש רק על פיגורים, - -
שלום כהן: לא, זה מוגש בכל הבנקים, ואני אומר את זה באחריות.
ורדית דמארי: מימוש המשכנתה זה רק על הפיגורים.
ורדית דמארי: בוא נעשה חישוב - -
שלום כהן: רק על הפיגורים, אז 20,000 שקל מגיע לעורך הדין על העבודה הרבה שעשה.
שלום כהן: מה אמר אז השר שטרית, והוא גם אז עשה מהפכה בחשיבה של כולנו.
שלום כהן: הרי אם תסתכלו על תקנות הכונסים שיש בתקנות החברות שכר טרחת כונסים, שם זה הולך ככל שאתה גובה יותר אתה מקבל פחות.
שלום כהן: מכרת דירה במיליון דולר, או מכרת מפעל במיליון דולר, אז על ה-50,000 הראשונים אתה מקבל 20% אחר כך אתה מקבל 10%, אחר כך 5% ובסוף רק 1%.
שלום כהן: אצלנו בכונסים, בתקנות הוצאה לפועל כונסים, הוא הפך את זה, הוא אומר, לא.
שלום כהן: אני עושה סיבסוד צולב, למה, כדי שאותם עניים ואותם מסכנים ואותם חלשים, שהדירות שלהם במחיר נמוך נמכרות, והחובות שלהם גם נמוכים יחסית.
שלום כהן: הרי אדם שאין לו, וגם כשהוא חייב אז החוב שלו מגיע ל-250,000 שקל, 300,000 שקל, לא 500,000, 500,000 זה כבר בן אדם במצב טוב יחסית.
שלום כהן: ואז התשלום שם הוא הכי נמוך.
שלום כהן: כפי שאת יודעת,לפי סולם.
שלום כהן: עד 350,000 התשלום הוא רק 4,8% - -
ורדית דמארי: עורך דין כהן, בוא נצמד לדוגמה שנתת.
שלום כהן: מה שאני רוצה לומר, הועדה הזו לא צריכה להמציא את הגלגל מחדש.
שלום כהן: כדאי שניקח את כל הנתונים שהיו,- -
ישראל אייכלר: פתיחה של 500,000 שקל זה כמו 110,000 דולר, לא וילה גדולה.
שלום כהן: מר אייכלר, אני רוצה לומר זה נכון, אבל אני יכול לומר לך שאנשים גרים היום בדירות של 40,000 דולר, אני מכרתי דירה בתל אביב, בכינוס, ב-35,000 דולר, עשו לי טובה, בדרום תל אביב.
שלום כהן: בתל אביב, לא בפריפריה.
שלום כהן: זה היה בין גדרה לחדרה.
שלום כהן: 35,000 דולר.
שלום כהן: ואתה יודע כמה שכר טרחה קבלתי על זה, מה שאמר יוניסי, 6,000 שקל.
שלום כהן: ואתה יודע כמה עבודה עשיתי על זה.
שלום כהן: אין לי הרבה וילות שמכרתי.
שלום כהן: אני אומר גם לכולם, בדרך כלל אלה שהם בעלי וילות, הם לא נכנסים לחובות.
שלום כהן: מעטים מאד, נדיר.
שלום כהן: יש לנו מעט מאד עשירים כאלה.
שלום כהן: אנחנו בעיקר עובדים על הרובד הנמוך.
שלום כהן: ואיתם אנחנו באים להסדרים, ואנחנו מנסים, תודות לבנק טפחות, - -
ישראל אייכלר: מה שכר הטרחה על דירה של 500,000 שקל.
שלום כהן: דירה של 500,000 שקל אם אני מוכר אותה - -
ישראל אייכלר: זה 8.5% על - -
שלום כהן: לא, לא, בשום אופן.
שלום כהן: זה 6 ומשהו אחוז.
ורדית דמארי: זה 6.8% על 350,000 הראשונים - - אבל זה בנוסף - - הדוגמה של ה-20,000 שקל היא דוגמה מצוינת.
ישראל אייכלר: זה 40, 50 אלף שקל.
שלום כהן: מה ששולם לפי תקנה 2, ותקנה 3, תוריד את זה.
ורדית דמארי: לא, תקנה 2 נוספת ל-5, זה לפי תקנה - -
שלום כהן: תקראי תקנה 5 עד הסוף, תשלומים ששולמו בדרך מורדים.
דוד טל: אם מסתכלים גם על המע"מ זה בין 40 ל-50 אלף שקל.
שלום כהן: המע"מ זה לא שלי, תוותר על המע"מ.
שלום כהן: שמדינת ישראל תוותר על המע"מ.
ורדית דמארי: מה הדוגמה של ה-20,000, בדוגמה הפשוטה של ה-20,000 שקל, אחרי שעוברים 90 יום מיום שמונה כונס הנכסים, שכר טרחת עורך הדין עולה על חוב הפיגורים.
ורדית דמארי: זאת אומרת, כי אחרי שעובדים 90 יום מיום שמונה כונס הנכסים והחייב הגיע להסדר פריסה מלאה עם הבנק, זה נחשב כאילו החייב פרע את כל החוב של ההלוואה, ושכר הטרחה מחושב כאחוזים מכלל החוב.
ורדית דמארי: שכר הטרחה במצב כזה, עולה על חוב הפיגורים.
ורדית דמארי: זה עיוות שאי אפשר להתעלם מממנו.
שלום כהן: קודם כל זה לא נכון.
ורדית דמארי: למה, מה לא נכון בזה?
שלום כהן: אגיד לך מה לא נכון.
שלום כהן: כשאני פתחתי את החוב על 20,000 שקל, והחייב המשיך לא לשלם, עד שהגענו להסדר זה כבר אחרי חצי שנה או שנה, הפיגור הוא כבר 50,000 שקל, לא 20,000 שקל,
ורדית דמארי: זה כבר אחרי 90 יום.
שלום כהן: סליחה, אבל החוב בינתיים עולה, גב' דמארי.
ורדית דמארי: אז הפיגור עלה ל-50,000 שקל, שכר הטרחה 30,000 שקל במצב כזה.
שלום כהן: אם תתני לי לגמור תראי שבכלל לא כצעקתה.
שלום כהן: זה בכלל לא כצעקתה.
שלום כהן: בנושא של תקנה 4, קיימת בעיה מסוימת, כי המחוקק או מתקין התקנות לא קבעו בגלל הבנקים, אגב, זה היו הבנקים שדרשו אז בשלבי החקיקה, שאחרי 90 יום אין יותר זכות לבוא לשלם פיגורים.
שלום כהן: זו היתה הדרישה שלהם וכך נקבע.
ורדית דמארי: אני מדבר על מצב של פריסה מחודשת, שלום כהן.
שלום כהן: בנושא של תקנה 4 קיימת בעיה לקונה מסוימת, או הבנה מסוימת, לגבי מה קורה אם באמת לא משלמים את כל יתרת ההלוואה אלא משלמים רק את הפיגורים.
שלום כהן: ואני רוצה לומר לך, שלשכת עורכי הדין, הגיעה לסיכום טוב מאד, הגיוני ונכון, ואני חושב שגב' יפעת מכירה את זה, הסכם הוגן ונכון שממשיך לגזור את שכר הטרחה אך ורק מהפיגורים, ואני חושב שכאן, אנחנו כן יכולים להמליץ ביחד, על תיקון חקיקה, כדי להשלים את מה שחסר.
שלום כהן: זה בהחלט לקונה שקיימת היום בתקנות.
שלום כהן: אני לא חושב שכאשר אדם משלם רק את הפיגורים שלו צריך לקחת ממנו הזמן.
ורדית דמארי: אבל אם הוא עשה פריסה מחדש.
קריאה: אם יש לו כסף קודם כל לעורך הדין.
שלום כהן: קודם כל לעורך הדין, אני חושב שגם כאן צריך לאמץ את מה שבנק טפחות עושה, הבנק צריך להעמיד הלוואה, ללווה, לחייב, משום שזה אינטרס קודם כל של הבנק כשהלווה ימשיך להיות לווה שלו, שיעמיד לו עוד הלוואה קטנה, כדי שישלם את שכר טרחת עורך הדין, וכדי שלא ילחץ אותו.
יעקב מרגי: שיקפיא את השוטף.
שלום כהן: לא, שלא יקפיא את השוטף.
שלום כהן: הוא כבר פורס לו את זה על 30 שנה, שאל את אורי, הוא פורס על 30 שנה.
יעקב מרגי: את ההלוואה החדשה.
שלום כהן: כן.
שלום כהן: אין בעיה, זה מוסיף לו עוד 50 שקל לחודש.
שלום כהן: בל נשכח שאנחנו בסך הכל נותנים שרותים לבנקים ואני חושב שאנחנו עושים את המקסימום, ואני חושב שגם כל עורכי הדין צריכים לראות, ואלה שלא רואים צריכים לראות, אני רואה את זה ככה, אנחנו האינטרס שלנו שהלווה, אם ניתן להחזיר אותו למסלול של ההלוואה שיחזור למסלול ההלוואה, ובמקרים קיצוניים כשהוא לא יכול, וישנם מקרים כאלה, אז מוכרים את הדירה, ומחזירים את החוב.
שלום כהן: יש כאן המון עבודה והמון התעסקות, ואני יכול לומר לכם, אתם מדברים רק על המקרים הנקיים, הגב' דמארי, הנקיים מהליכים משפטיים לכאורה, אבל אנחנו רואים היום יותר ויותר בגלל מה שעשתה הכנסת לפני 13 שנה, חוקקה חוק שאיפשר פתיחת מכללות, אז אני בזמנו, אני מודה ואני מכה על חטא, תמכתי בזה אמרתי, שוק חופשי יבוא ויכניסו, ויתנו לאנשים והטובים ישארו והרעים ילכו.
שלום כהן: מה שקורה, היום כל הרי מתדפקים אצל אורי, כמו שהוא אמר, ומחפשים עבודה.
שלום כהן: עכשיו אורי לא מקבל אותם - -- -
יעקב מרגי: אני שמח על מה שנעשה לפני 13 שנה ולא מונופולים במדינה.
שלום כהן: אמרתי לך שאני בזמנו תמכתי בזה, והנה זה קיים.
ישראל אייכלר: עורך דין כהן, הרב אלבוים אמר קודם שהבנקים מחפשים את הרוטווילרים, את עורכי דין הרעים, כי הם עושים להם את העבודה יותר טובה.
ישראל אייכלר: וזה אחת הבעיות הקשות.
יעקב מרגי: אני אתייחס לדברים שאמר מר שמאי, כ-40% לא מצליחים לעמוד בהסדר שנקבע להם.
יעקב מרגי: רק אתמול פורסם שוב ש-15 אלף תיקים לפני פינוי מהדירה, מפנים דירות כ-170,000 לא עומדים בהחזר ההלוואות, ואני אומר, אולי אם 40% לא מצליחים לעמוד אז תרופה שנותנים היא לא טובה.
יעקב מרגי: שרופא בודק את החולה ורואה שזה לא עזר מחליף לו תרופה.
יעקב מרגי: אני הייתי עד הרבה כשהבנקים התעקשו, להסדרים במשקי בית שקרה ששני בני הזוג נעשו מובטלים, לא היו מובטלים, לקחו את המשכנתה שוב במשא של צניעות, משק בית בריא וקרה מה שקרה תחלואי משק ונעשו מובטלים.
יעקב מרגי: מתחנן בעל הבית שאכן רוצה להחזיר, הוא לא רוצה את הכתם הזה בתיק ההלוואות שלו שהוא מומש נכס או הגיע להסדר.
יעקב מרגי: אומר, שמע, אני צופה שבשנה הזאת, תוך שנה, אני אחזור למעגל העבודה, תוך שנה אני אחזור, תקפיא לי את זה, תקפיא לשנה.
יעקב מרגי: תן לי להחזיר את הריבית.
יעקב מרגי: בחלק מהמקרים, ומקרים בודדים, ובחלק גדול מהמקרים הבנקים מתעקשים לכפות את זה.
יעקב מרגי: ואדם שהוא במצוקה לוקח גם את זה כפוי, כי הוא ידוע שלא יעמוד בזה כעבור חודשיים שלושה.
גיא שמאי: במקרים האלה יש לי המון לקוחות שהם עובדי עיריות, בין אם זה עיריית אילת ובין אם זה עיריית לוד, ההלכים מעוכבים נגדם, בתקופה של 12 חודש, אנחנו לא הולכים עם הראש בקיר, המטרה שלנו היא לא לגרום לעצמנו נזק לא תדמיתי, ולא כספי, אין הנחתום מעיד על עיסתו, יש אנשים חולים, יש אנשים מסכנים אבל גביית חובות היא לא משהו נעים.
גיא שמאי: ויש אנשים שסדרי עדיפויות שלהם בתשלום לבנק לפעמים הם לא סדרי עדיפות הנכונים, וזה קורה, נקרא לזה החזרה למצב נורמלי קורת רק כשהחרב מונחת על הצואר.
קריאה: אתה יודע מר שמאי, זה לא תלוי ברצונו של פקיד זה או אחר, זה משהו מובנה.
שלום כהן: התחלתי לומר, שאת מדברת על המקרים הנקיים.
שלום כהן: הגעתי למכללות כיוון שהיום אנחנו יותר ויותר נתקלים בבקשות רשות להתגונן.
שלום כהן: מה שפעם חייבים לא היו עושים, כי באמת אין להם מה להתגונן, היום הם מוצאים שכירי חרב שהולכים בשבילם בשביל 200 שקל, בוא נגיש בקשה לרשות להתגונן, נעשה מעשה, תוך שהם גורמים נזק ללקוח.
שלום כהן: אני אומר את זה באחריות מלאה.
שלום כהן: כיוון שהם לא מעלים טענות נכונות, בקשות בסופו של דבר נדחות, התקופה מתמשכת - -
יעקב מרגי: למה שכירי חרב, אותם בוגרי מכללות קבלו את ההסכמה של לשכת עורכי הדין, אני לא מבין, אל תדריכו אותם, אל תתנו להם, שיהיה להם תואר משפטן ממכללה, אבל מה זה שכירי חרב.
יעקב מרגי: עוולה שנעשתה לפני 13 שנה.
יעקב מרגי: עם כל הכבוד הטענה חוזרת אליך, כי אתה הסמכת אותו, ואני פניתי לאוניברסיטה עם ה"טייטל" עורך דין.
יעקב מרגי: לא אם הוא נכשל.
יעקב מרגי: אם הוא לא עומד בכללים.
שלום כהן: לא, הוא עומד בכללים.
ישראל אייכלר: זה לא דיון על מכללות.
אורי יוניסי: אין פרנסה, עורכי דין קופצים על כל עבודה.
אורי יוניסי: עסקתי בהמון פעילות משפטית ריקה מתוכן, פעילות סרק, אבל המון עבודה, לפעמים זה מגיע למחוזי, ולפעמים זה חוזר ועל זה אני משלם.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת מרגי אמר לגבי הסדרי החובות, במחשבה שניה חייב גם להגיע להכרה שזה גם בסוף לטובתו של הבנק.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: כאשר מאפשרים הסדר שיתן להם לנשום, במשך שנה קשה מאד והם חוזרים לשלם למסלול, נדמה לי שזה לטובת הבנק גם כן, לטובת כולם.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: ולא לפרק את זה פשוט.
אורה פלג: בנק משכן.
אורה פלג: אני אוסיף רק את הדברים שלא אמרו, כי אין טעם לחזור על הדברים שנאמרו.
אורה פלג: אני לפעמים מתפלאת על עצמנו על כמות ההסדרים שאנחנו עושים עם לקוחות עוד פעם ועוד פעם, מנסים להחזיר את הלקוחות כדי שלא נצטרך למכור להם את הדירה, אף אחד לא נהנה ממכירת הדירות.
אורה פלג: כאשר אנחנו כבר מוכרים דירה, זה באמת אחרי שמיצינו את כל האפשרויות, עוד פעם מהמקרים שהוזכרו שמרמים את הבנק.
אורה פלג: ואל תשכחו, חלק גדול מאד מהדירות שנמכרות זה כאלה או שקבלו כסף וברחו איתו לחוץ לארץ, בכלל לא התכוונו לבצע עיסקה במקרקעין, או שהיו צריכים לממש את עצמם ועשו כאילו הם קונים דירה, מחברים או מבני משפחה, לא משלמים מהתשלום הראשון, כל המקרים האלה בסופו של דבר מגיעים למימוש הדירות.
אורה פלג: זה חלק גדול ממימוש הדירות.
אורה פלג: לנושא שכר הטרחה.
אורה פלג: לפחות אצלנו במשכן, שכר הטרחה בעקבות התקנות החדשות, הכפיל את עצמו לעומת המצב שהיה קודם.
אורה פלג: אנחנו לפני זה היינו בדין ודברים עם עורכי הדין וסיכמנו איתם על שכר טרחה נמוך ב-50%.
שלום כהן: אתם לא סיכמתם, אתם הכתבתם.
אורה פלג: נכון, אנחנו הכתבנו.
קריאה: גב' פלג אתם גם לקחתם חלק מסמך אחד קונה, הרבה קנוניות ועוולות, לא, לא, אבל אתם לקחתם את הכסף לכיס.
אורה פלג: באו התקנות החדשות ואמרו לנו, אתם הבנקים לא רק שאתם התערבתם בשכר טרחת.
קריאה: גב' פלג את הכנסת את כסף של שכר הטרחה שגבית מהחייב חלק לכיס שלך.
קריאה: אם זה היה הולך רק לעורך הדין אני מבין, - -
ישראל אייכלר: אנחנו לא דנים עכשיו על מה שהיה.
אורה פלג: אני פשוט חושבת ששכר הטרחה לעומת מה שהיה, שרצו לעזור לחייבים ועשו להם יותר גרוע.
אורה פלג: לנושא פריסה של שכר הטרחה, במקרים שיש רק הלוואות של האוצר, נניח שאין הלוואה מכספי בנק, האוצר לא מסכים לפרוס את שכר הטרחה יחד עם המשכנתה לתקופה ארוכה.
אורה פלג: הוא מעמיד הלוואה של 10% מהפיגור, שזה לא תמיד כל שכר הטרחה, ולא כל ההוצאות המשפטיות, הוא בפרוש לא מאפשר לפרוס את שכר הטרחה עם ההלוואה, וצריך למצוא לזה פתרון.
פלורינה באלינט: בנק לאומי, הלשכה המשפטית.
פלורינה באלינט: אין לי כל כך הרבה מה להוסיף על מה שנאמר קודם, אני רק רוצה לציין שאנחנו עושים הרבה מאד הסדרים עם חייבים לפני הגעה להליכים משפטיים, וללקוחות ניתנות הרבה הזדמנויות לבוא אלינו ולהגיע להסדרים לפני שהתיק מופנה לעורך דין חיצוני.
פלורינה באלינט: ורק כאשר באמת אין שום שיתוף פעולה התיקים מגיעים לעורכי הדין החיצוניים ואז שכר הטרחה הוא לפי שנזקף על ידי הרשות השיפוטית.
פלורינה באלינט: שהלקוח יכול לשטוח את טענותיו לגבי שכר הטרחה בפני הרשות השיפוטית.
מרדכי אלבוים: נשמח לקבל רשימה של כתובות לאן לפנות, לנו אין מושג.
מרדכי אלבוים: אנחנו פנינו לבנק לאומי, ולא מצאנו כתובת, עורכי הדין אמרו לנו אנחנו הכתובת הבלעדית והיחידה.
מרדכי אלבוים: אין כתובת לבנק לאומי למשכנתאות אין למי לפנות .