GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל אייכלר: יעקב מרגי: תארי לך, אני חבר כנסת, כשיש לי בעיות באורנג', ב054-, תמיד הולך לכוכבית 054 ומתיאש בורסיה השישית, תקיש זה, ומתוך זה תקיש זה, ואני לא מגיע אף פעם לשום מקום.
ישראל אייכלר: המענה הקולי, זה תפקידו.
ישראל אייכלר: מי שמרוויח מזה זה חברות הטלפון.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: שהביטוח לאומי יקח מתנדבים שיעזרו להם?
ישראל אייכלר: אנחנו כן מכשירים את עובדי מרכז הקליטה אפילו ח"כ יולי תמיר תעיד על כך, כשהיתה שרת הקליטה, בתוכנית משותפת, ואנחנו בשיתוף פעולה עם משרד הקליטה.
ישראל אייכלר: קריאה: כן, אבל איזה מענה קולי.
ישראל אייכלר: יום טוב כהן: כמו שיש יחידה של משטרה שתופסים היום את הנכים, אחד שפתאום טוען שהוא צולע והוא לא צולע, שיקימו יחידה בביטוח לאומי לחפש את הנכים שבאמת זקוקים לעזרה שלהם.
ישראל אייכלר: כמו העדה האתיופית, כמו הערבים, כמו שאני הולך לכפרים ומוצא אותם, כמו שמצאתי את אלו, שמגיע להם.
ישראל אייכלר: יום טוב כהן: בטח הגעתי אליהם, אני מסתובב עם העובדת, אני מסתובב בכפרים האלה ומחפש ומוצא אותם, אנשים שמגיע להם זכויות ולא מקבלים אותם, שיקימו בביטוח הלאומי יחידה שיחפשו את האנשים האלה, שבאמת זקוקים.
ישראל אייכלר: יום טוב כהן: מי יודע את הקוד הסודי.
ישראל אייכלר: יום טוב כהן: אתה דיברת קודם על האפליות, אז ישנם פה אנשים, אתן סתם דוגמא את בחור הזה מכפר חורפיש, זה בן אדם שמגיע לו מכונית מסוג וואן, ויושב לידו משה בסעד יש לו אותה נכות, אותו דבר, זה קיבל וזה לא קיבל, ונלחמים איתו שלא מגיע לו, וכן מגיע לו.
ישראל אייכלר: זו אותה נכות, והוא לא מקבל.
ישראל אייכלר: למה הוא ערבי.
ישראל אייכלר: וזה אותו סיפור.
ישראל אייכלר: אני רוצה לתת פה דוגמאות, זה כסא גלגלים שמתחבר לאוטו, הנכה אמור לבוא עם כסא גלגלים רגיל שהוא שוקל 12 ק"ג ולעבור לכסא הזה, ובכסא הזה הוא אמור לעבור הביתה, הוא לא יכול לנסוע עם זה הביתה.
ישראל אייכלר: אומרים לו תדחוף את עצמך, אומר זה כבד קשה לי, אני רוצה מעלית להכנס פנימה במקום כל הבלגן הזה, תני לי מעלית זו צורה של מעלית, אני הולך ישר עם העגלה שלי על המעלית ואני יוצא ומתגלגל לבד, 12 ק"ג, העגלה הזו שהם נותנים לו שווה משקל של 25 ק"ג, הוא לא יכול לדחוף אותה, אומרים לו שידחפו אותך, זה הם עושים רק להם.
ישראל אייכלר: לא לנו.
ישראל אייכלר: יום טוב כהן: יש הבדל.
ישראל אייכלר: קריאה: זה פשע, התעללות.
ישראל אייכלר: זה המדינה, זה עצוב שאנחנו צריכים להגיב.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: שמענו ורשמנו את זה.
ישראל אייכלר: יעקב מרגי: בסניף באר שבע כמה פקידים דוברי ערבית יש בביטוח לאומי.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: כמה פקידים יש בכלל בסניף באר שבע.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: כמה דוברי רוסית יש שמה.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: למה סגרו?
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: זה היה בהתנדבות ולא עלה כסף לביטוח הלאומי.
ישראל אייכלר: שמחה בניטה: בסוף זה עלה כסף, בטח.
ישראל אייכלר: סלימאן אלגרנאווי:
ישראל אייכלר: אנחנו חושבים שצריך שהטפסים יתורגמו לערבית ולאפשר לאזרח להגיש אותם, לכתוב אותם בערבית.
ישראל אייכלר: מדובר ב- 140 אלף תושבים, שהרבה מתוכם, נדרשים לכתוב בעברית כשגם בערבית לא יודעים לכתוב, ויאפשרו להם לכתוב בערבית ושיקבלו גם מענה בערבית.
ישראל אייכלר: ולהגדיל את מספר הפקידים דוברי ערבית.
ישראל אייכלר: קריאה: יש גישה לנכים?
ישראל אייכלר: סלימאן אלגרנאווי: באמת, אנחנו מבקשים, אם יבוא עובד מביטוח לאומי לבית של שמחה בניטה אנחנו מוכנים להביא את הנכים לשם כדי שיעשה, מאחר והוא לא יכול להכנס לביטוח לאומי בכלל.
ישראל אייכלר: ככה, הם באים מהבוקר ויוצאים בלי להכנס לביטוח לאומי.
ישראל אייכלר: נכים עם כסא גלגלים, בלי כסא לא יכולים לעמוד אפילו חצי שעה.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: איזה סעיף אתה מדבר על פקידים.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: אמרת שנותנים לך תנאים אחרים, שמענו על הכסא שלך, מה עוד.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: ולך מה הם רוצים לתת, רכב קטן.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: ומה הסיבה, אתם באותו סניף.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: אז אולי הפקיד אצלו בסניף היה פשוט יותר.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: אותה ועדה.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: אני חושב שמה שהוא אמר עכשיו כל כך חמור שכדאי שמעבר לסיווג שתתיחסי לזה.
ישראל אייכלר: מה את אומרת.
ישראל אייכלר: גמאל פארס: אני הייתי בועדה ראשונה, ערערתי, הייתי בועדה שניה גם אתמול, ואני לפי הבדיקות שעשו לי מהכימיה שלי יאשרו לי בדיוק כמו בפעם הראשונה.
ישראל אייכלר: נורית יצחק: קודם כל, במסגרת הסכם הניידות למוגבלים בניידות הוועדות הרפואיות הם ועדות של משרד הבריאות.
ישראל אייכלר: הם לא ועדות של הביטוח הלאומי.
ישראל אייכלר: יום טוב כהן: בעל המאה הוא בעל הדעה, הוא משלם לו כסף.
ישראל אייכלר: קריאה: הוא יושב איתם ביחד, זה הכל כנופיה.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: הפסדת את הזכויות.
ישראל אייכלר: מומו אלנקווה: יש פה מגמה, שמחכים שהאיש ימות מצער,
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: אני רוצה להציע לכם לכל הצוותים הפרטיים אני מבקש שתשלחו את הסיפורים האישיים שלכם לגב' נורית יצחק מנהלת פניות הציבור בביטוח הלאומי, לועדה לפניות הציבור של הכנסת, אנחנו נטפל באופן פרטי בעניינים האלה, באופן אישי.
ישראל אייכלר: קריאה: כבר מפחדים, יקחו אותי עוד פעם לבית חולים עם אירוע מוחי, נהיה לחולי נפש.
ישראל אייכלר: כל אחד יכול להגיע לזה, אף אחד לא מחוסן.
ישראל אייכלר: רוני שכטר: מקרא הדלתא ועדיין הלב נופל.
ישראל אייכלר: ממה אתם עשויים.
ישראל אייכלר: תראו כמה קשה לנו, כמה אפשר לסבול.
ישראל אייכלר: מוסעם גבארין: אני ואבא והאחים עבדנו במגדל שלום.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: אני רוצה להגיד, שזה שמדינת ישראל מאבדת את התואר מדינת רווחה יש לנו מזל שיש לנו עמותות כמו מזור וכאלה שעוזרים לאנשים שיהיה להם לאיפה לפנות.
ישראל אייכלר: עדיין הביטוח הלאומי קיים, האוצר עוד לא הצליח לסגור אותו, אתמול ישב שר האוצר בוועדת הכספים, הגב' תמיר ננסה לספר לה, והוא דיבר על תוכנית כלכלית גדולה כשהגיע לביטוח הלאומי היה לו דבר אחד להגיד: יש הרבה רמאים, אנחנו לא מצאנו את כולם.
ישראל אייכלר: אמרתי, תגיד לי נשארו כמה אנשים שבאמת מגיע להם?
ישראל אייכלר: נשארו איזה מנין או שניים?
ישראל אייכלר: כתוב בחז"ל שאנחנו צריכים להחזיק טובה לרמאים, שאילולי הם לא היינו יכולים לצאת ידי חובה לעניים האמיתיים.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, זה שיש לנו זכות רק לתת קצת לעניים ולא כל מה שהם צריכים זה בגלל שיש כמה רמאים ואנחנו לא יכולים לתת לכולם אז אנחנו נותנים כמה שאנחנו יכולים.
ישראל אייכלר: אבל יש היום מגמה לחסל את הביטוח הלאומי, ואני אומר את זה כאן מתוך ידיעה ברורה, הם רואים בביטוח הלאומי הפרעה, הם רואים באנשים זקנים הפרעה, הם רואים באנשים חולים, בנכים פשוט הפרעה לצמיחה.
ישראל אייכלר: לכן אני רוצה לצטט את יו"ר מפלגת העבודה שמעון פרס, שאמר פה משפט שלדעתי שצריך להירשם בגדול, ההון מתאושש והעם מתרושש, כך הוא אמר.
ישראל אייכלר: נורית יצחק: אני לא יכולה שלא להתייחס לנושא.
ישראל אייכלר: קודם כל אני רוצה לומר שלפקידי הביטוח הלאומי אין שום אינטרס לא לשלם גמלאות, ונורא עצוב לשמוע שזאת ההתרשמות של קהל המבוטחים שנזקקים לשרותינו.
ישראל אייכלר: כי לפקיד אין שום נגיעה לכך מבחינת המשכורת שלו ותנאי העבודה שלו, אם המבוטח יקבל את הדין או לא יקבל את הדין, כל מה שהוא מנסה זה לעשות את העבודה שלו על הצד המקצועי ביותר, ולבדוק האם אכן מגיעה הגמלה לפי החוק.
ישראל אייכלר: ולפעמים התסכולים נובעים מזה שבאמת יש פער בין הציפיות של המבוטח לבין מה שהחוק מאפשר לנו לשלם, לבין מה שהתקנות מאפשרות לנו לשלם.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: כמה מקרים הביטוח הלאומי ערער לטובת המבוטח?
ישראל אייכלר: בשנה האחרונה.
ישראל אייכלר: רוני שכטר: בחיים שלי, על פני הקרירה שלי מקרה אחד.
ישראל אייכלר: שהוא היה כל כך זועק והחשש היה שלא תהיה פניה.
ישראל אייכלר: נורית יצחק: אנחנו זועקים במקרים בהם נראה שהוועדה החמירה מידי וצריך תיקון.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: אני רוצה תשובה לגבי הגב' ממזרח ירושלים.
ישראל אייכלר: אם היא היתה גרה במערב ירושלים היתה מקבלת זכויות והמשפחה שלה יותר מאשר קבלה.
ישראל אייכלר: קריאה: תני להם מחשבים, תני להם שרות באינטרנט.
ישראל אייכלר: יום טוב כהן: רופא אורטופד שבא לוועדה הוא אמור להיות אורטופד אבל סלח לי, הוא גניקולוג.
ישראל אייכלר: הוא גם מציג את עצמו כגם מציג את עצמו כרופא גניקולוג.
ישראל אייכלר: הוא אורטופד שבודק את הנכים.
ישראל אייכלר: מסכנים.
ישראל אייכלר: שמחה בניטה: אחרים מקבלים 2,000.
ישראל אייכלר: היא 75% אי כושר השתכרות, זה 2,100 .
ישראל אייכלר: שמחה בניטה: אני מסבירה לך, אי כושר השתכרות 75% לא עובדים זה 2,000 אני אומרת לך.
ישראל אייכלר: נורית יצחק: יכול להיות שיש חוב בדמי ביטוח.
ישראל אייכלר: נורית יצחק: לענין המודעות לשינויי החקיקה, זו שאלה שנשאלה בתחילת הישיבה.
ישראל אייכלר: גם הפקידים בביטוח הלאומי מתקשים לעמוד בלחץ של שינויי החקיקה בתכופים.
ישראל אייכלר: לוקח לנו זמן עד שאנחנו מעבירים לפקידים את האינפורמציה אבל אנחנו מוציאים כמה שיותר מהר הודעות לעתונות על שינוי חקיקה שמשפיעים על הזכויות, המודעות מתפרסמות בכל השפות בעברית, בערבית, ברוסית וגם במגזר החרדי בעתונות החרדית.
ישראל אייכלר: קריאה: כמה עתונות בערבית?
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: יש להם מי שיתרגם לאמהרית?
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: צריך להודיע את זה ברקע.
ישראל אייכלר: ברדיו, שאפשר גם לשלוח באמהרית פניות לביטוח הלאומי.
ישראל אייכלר: יולי תמיר: למה אי אפשר למלא טפסים בערבית?
ישראל אייכלר: מומו אלנקווה: יש לכם 85 מיליון שקל בכספות של ביטוח לאומי.
ישראל אייכלר: תשאלי את שטסמן מה הוא עושה איתם.
ישראל אייכלר: נורית יצחק: אזרחים ערבים בדרך כלל מקבלים שרות באחד מהסניפים שלנו שבו יש גם ריכוז גדול של דוברי ערבית ואז הוא יכול לקבל סיוע בסניף למילוי הטופס במידה והוא לא מתמצה.
ישראל אייכלר: חוה גורדון:
ישראל אייכלר: גם ההנחיות על גבי הטופס הם,
ישראל אייכלר: חוה גורדון: כשמגיע אדם עם טופס לדלפק הקדמי של הביטוח הלאומי ואומר במלים הפשוטות שהוא יכול לומר שהוא לא מסוגל למלא את הטופס.
ישראל אייכלר: חוה גורדון: הוא יכול לעשות את זה בדואר אם הוא יכול להעזר באיזה בן משפחה או ידיד שימלא עבורו את הטופס.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: אבל צריך להזכיר שערבית היא שפה רשמית.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: בכל אופן אני יודע ממשרד הפנים ומשרדים אחרים שיש כן טפסים בערבית שאפשר למלא בערבית.
ישראל אייכלר: קריאה: אבל צריך למלא אותם בעברית.
ישראל אייכלר: יש טפסים במשרד הפנים, מוסבר שמה שיש אפשרויות.
ישראל אייכלר: נורית יצחק: תשובות מוועדות רפואיות נמסר כאן שלגבי ערבים התשובות לא מתקבלות מהר, ההחלטות בתביעות לא מתקבלות מהר על ידי הביטוח הלאומי בניגוד לתשובות שמתקבלות ביחס לאזרחי ישראל האחרים, זה לא נובע מהעובדה שאלה ערבים ואלה יהודים או בני מיעוטים אחרים, זה נובע כנראה מכך שבסניף המסוים שבו הגיש התובע את התביעה יש כרגע עומס באותה מחלקה שלא מאפשרת לקבל החלטות.
ישראל אייכלר: נורית יצחק: אנחנו מביאים עוד עובדים.
ישראל אייכלר: נורית יצחק: עם כל בעיה ספציפית תפנו אלינו ואנחנו נעשה זאת.
ישראל אייכלר: לא יעלה על הדעת שמ95- ועד היום אין תשובה.
ישראל אייכלר: יוסי ברק: באיזה סניף זה היה?
ישראל אייכלר: יולי תמיר: כמה עובדים ערבים יש לכם.
ישראל אייכלר: יולי תמיר: מתוך כמה?
ישראל אייכלר: יולי תמיר: כמה דוברי רוסית ואמהרית יש לכם.
ישראל אייכלר: חוה גורדון: יש לנו הרבה מאד דוברי רוסית.
ישראל אייכלר: נורית יצחק: אני מציעה שאת כל המקרים תעבירו אלינו, העברתם אלינו לטיפול וענינו כבר?
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: נעביר כשאלות של הוועדה.
ישראל אייכלר: יש פה פנית נערה ברוסית שלא ידעה בכלל שמגיע לה כסא גלגלים והיא סבלה המון.
ישראל אייכלר: ביטוח לאומי היה צריך לתת לה אינפורמציה ברוסית שהיא תדע שמגיע לה כסא גלגלים.
ישראל אייכלר: שמאגדת את כל הזכויות וגם חוברות מידע בכל הנושאים ברוסית.
ישראל אייכלר: קריאה: זה מקרה שהיה, כך מתעללים באנשים.
ישראל אייכלר: רוני שכטר: קודם אמרת שיכול להיות שלביטוח הלאומי יש גם בעיה לדוברי עברית.
ישראל אייכלר: ופה אני רוצה לפנות לחברי הכנסת.
ישראל אייכלר: אני חושב שיש פגם רציני מאד בחוקים האלה של ביטוח לאומי שאנחנו מדברים על הזכויות, כי בעצם הגמלה או התביעה לא מתממשת בגין הזכות לתביעה אלא בגין הגשת התביעה.
ישראל אייכלר: זאת אומרת זה צריך להיות, והגיע זמן שחברי הכנסת יעשו מעשה וישנו את חוקי הביטוח הלאומי והזכות, או הגמלה תשתלם בגין הזכות ולא בגין התביעה.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, ואני לא חושד שהביטוח הלאומי בגדול יש לו איזה מדיניות מפלה, יש לו, כן, כל מיני הבחנות, מדמי אבטלה, צריך להגיד את זה, זה בטוח שהפקידים לא יכולים לענות בענין הזה, ובטוח שמאז, ביחוד שהביטוח הלאומי נהפך לקופה ב' של משרד האוצר, יש להם בעיה מובנת,
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: זה מה שהוא אומר שאנחנו צריכים לחוקק חוקים.
ישראל אייכלר: מלבד זה אני רוצה להפנות את תשומת לב הוועדה לפסק דין שהתפרסם לא מזמן, לפני שבוע או שבועיים, בבית המשפט העליון לגבי אלה שנשללו מהם קצבאות שלא לפי הסבר.
ישראל אייכלר: ואנחנו היום, וביחוד הרבה מאד אנשים עם פגיעות נתקלים בבעיה שבין הפרק של הערעור, נאמר, אני הגשתי תביעה לגבי ניידות היתה לי ניידות שינו את התביעה בזמן הערעור הגמלה נשללת.
ישראל אייכלר: זאת אומרת שבן אדם אפילו מה יעזור לבן אדם שמגיעה לו ניידות אם בעוד שנה וחצי אחרי פינג פונג שיהיה בין הוועדות הרפואיות לבין בית דין לעבודה, יכריזו בעוד שנה וחצי שהגיעה לו ניידות, אפילו יקבל את הניידות רטרואקטיבית אבל במשך שנה וחצי הוא נדון למאסר.
ישראל אייכלר: זה תפקידכם של חברי הכנסת.
ישראל אייכלר: יולי תמיר: אני רוצה להבין את זה, מרגע שאתה מגיש, זה תקנה או חלק מהחוק של ביטוח לאומי.
ישראל אייכלר: יולי תמיר: איפה זה מעוגן ההסדר הזה שברגע שמגישים את התביעה, משתבש התשלום,
ישראל אייכלר: רונית יצחק: אתה מדבר על הסכם הניידות, נקבע לך אחוז מסוים של.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: ובינתיים היא לא מקבלת.
ישראל אייכלר: רונית יצחק: עד שהחלטה בערעור לא מקבלת.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: זה חוק או תקנה.
ישראל אייכלר: מומו אלנקווה: אסור לערער על הוועדה, אתה מקבל עונש במקום כשאתה מגיש ערעור.
ישראל אייכלר: רוני יצחק: זה פשוט ענין משפטי שאומר שכל עוד אין תיק של ועדה לעררים, או כל עוד לא עבר המועד לועדה לעררים, ברגע שהוא חלף ולא ערערו ההחלטה הופכת לחלוטה.
ישראל אייכלר: אבל כל עוד לא עבר מועד או שערערו על החלטה לקבל עררים, אין החלטה חלוטה של ועדה רפואית ולכן אי אפשר לשלם.
ישראל אייכלר: כאשר מדובר בערעור לבית הדין זה לא תופס אלא אם כן המוסד הגיש בקשה לעכוב ביצוע.
ישראל אייכלר: אביטל טוך: אני רוצה אם אפשר להחזיר בחזרה את הדיון לענין המידע.
ישראל אייכלר: כי זה מאד מענין אותי.
ישראל אייכלר: אנחנו מטפלים הרי במערכת דומה, נכון אני מטפלת באוכלוסייה רחבה מאד שלא כולה נזקקת אבל היא אוכלוסייה חדשה שבאה לארץ ואנחנו עושים הרבה מאמצים להעביר מידע.
ישראל אייכלר: כאשר מובן מאיליו שיש ענין של שפות, ויש ענין של תרבות קודמת והדברים מאד מורכבים.
ישראל אייכלר: אנחנו עושים די הרבה מאמצים, אבל שמעתי פה, אם יש לכם רעיונות בבקשה, אני אומר באיזה מכשירים אנחנו משתמשים.
ישראל אייכלר: חוברות בשפות שונות, יש לנו את החוברת החדשה לכבוד יום הנשים עם מוגבלויות, יש לנו חוברת ביטוח לאומי במספר שפות, יש מרכז מידע במספר שפות.
ישראל אייכלר: אנחנו עושים גם ימים מיוחדים, אנחנו מפיצים את זה בשפות מסוימות עם הביטוח הלאומי, במרכז המידע הטלפוני שלנו.
ישראל אייכלר: זאת אומרת משתדלים לכסות ככל האפשר ולשכות, כמובן עם עובדים בשפות השונות שיושבים ומנחים בנושאים של משרד הקליטה, משרד השיכון, קצת ביטוח לאומי כמובן, אסור להם לתת ממש יעוץ, אני אגב לא בטוחה שזו עובדת סוציאלית של משרד הקליטה ששלחה ערעור לביטוח לאומי כי ממש לא עוסקים בזה.
ישראל אייכלר: אלא מפנים לשרותי רווחה ולביטוח הלאומי, לא עוסקים בזה אצלנו באופן ישיר.
ישראל אייכלר: אביטל טוך: מודבר בכמות אדירה של מידע מאד מושקע, מאד מורכב.
ישראל אייכלר: בתפקידים של פניות ציבור אנחנו עוסקים יותר במידע מאשר בטיפול באנשים.
ישראל אייכלר: מאד רחב, קשה מאד לשלוט בו קשה מאד להעביר אותו בצורה מובנת לא רק לאזרחים אלא גם לפקידים שעוסקים שגם הם צריכים לקבל את זה בצורה מובנת.
ישראל אייכלר: זה לא רק חקיקה, נאמר, המשרד שלנו עוסק בנהלים לא בחקיקה אבל עדיין בין הכתוב, הרי אי אפשר לכתוב ספרים אדירים, והמתומצת לבין מה שהולך לשטח, לבין מה שהולך לציבור התרגום מאד מורכב.
ישראל אייכלר: חוה גורדון: אולי דילגנו כאן בקשר לדוברים, אנחנו עושים הסברה ודווקא רק הערה אחת למה שנאמר פה, שיש במקומות חוברת כללית שמכילה את כל הזכויות שלה ביטוח הלאומי וזה מעודכן עם כל ההפחתות ועם כל השינויים שהיו.
ישראל אייכלר: זה הערה למה שנאמר כאן.
ישראל אייכלר: אבל בעיקר הייתי רוצה שאלה תדבר, היא יושבת לידי, שהיא עושה הרבה פעולות של הסברה לאוכלוסייה הרוסית בצורה מאד אינטנסיבית.
ישראל אייכלר: אלה גיצין: קודם כל זה חומר הסברה בכתב.
ישראל אייכלר: יש לנו כל החוברות שיוצאות בשפה העברית, אנחנו משתדלים לתרגם.
ישראל אייכלר: אני מדברת על הסברה ברוסית ואני חושבת שאנחנו עושים עבודה מאד אינטנסיבית ברוסית.
ישראל אייכלר: אין אמצעי תקשורת אחד שאנחנו לא מחברים אותו.
ישראל אייכלר: אמרנו שיש לנו תוכנית פעם בשבוע שעה שלמה וזה בשידור חי ברשת רקע.
ישראל אייכלר: אנשים פונים אלינו, מי שלא מספיק להגיע לשידור ולא יכול להכנס לשידור כותבים לי מכתבים ואז אנחנו מאד משתדלים, אני עם פניות הציבור ועם כל הסניפים עובדים ואנחנו פותרים לרוב את הבעיות.
ישראל אייכלר: יש לנו תוכניות טלויזיה שגם כן מרכזות הסברה, דווקא ביטוח לאומי יזם את זה וזה בערוץ קהילתי שבכל פינות הארץ יש את זה, מגיעים לשם.
ישראל אייכלר: יש לנו כזה דבר בשפות שאני חושבת שזה מבורך מאד, מידע לרונן.
ישראל אייכלר: אלה גיצין: הכל ברוסית.
ישראל אייכלר: אני מדברת מה שקורה ברוסית.
ישראל אייכלר: אני מגיעה לשם פעמיים בשבוע ואנשים מגיעים עם בעיות מה שלא הצליחו להבין בביטוח לאומי, אני מסבירה בשפה הרוסית.
ישראל אייכלר: אלה גיצין: לא, אין לנו.
ישראל אייכלר: אלה גיצין: כל החוברות,
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: אני שומע, בתוכנית רדיו.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: קבלת קהל.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: אולי ברדיו בערבית יעשו גם.
ישראל אייכלר: מומו אלנקווה: אני פונה לליבך עכשיו.
ישראל אייכלר: עזבי וועדה, עזבי עכשיו כנסת, וביטוח לאומי.
ישראל אייכלר: יושב פה אדם שמיצג את העדה האתיופית, אנחנו כשהעולים הגיעו עשינו הכל, הנכים, אני מדבר על הנכים.
ישראל אייכלר: לעזור במידע, להפנות ואנחנו עד היום מקבלים עשרות טלפונים מנכים רוסים, עולים חדשים, וגם שלא יודעים לאן ללכת ונופלים בין הכסאות, ואנחנו מטפלים בהם.
ישראל אייכלר: למה אתם שכבר מסלול נכנסתם לדרך, למה אתם לא פותחים אשנב גם לעדה האתיופית, אתם דואגים רק לעצמכם, רק לציבור מסוים, למה הם לא יודעים את זה.
ישראל אייכלר: מומו אלנקווה: אני שואל למה הם לא יודעים.
ישראל אייכלר: זו ארץ ישראל היפה.
ישראל אייכלר: מומו אלנקווה: למה 10 דקות.
ישראל אייכלר: אבנר יוסף: אני חושב שיש מגשרים כמו שנאמר פה, עוזר פה, אני חושב שזה לא מספיק זה לא משצריך להיות.
ישראל אייכלר: צריך כמו שהגברת אמרה, שיהיו אנשים שיעסקו ממש גם בתרגום גם בהסברה, אני חושב שאם לא יהיה דבר כזה אנשים לא יודעים.
ישראל אייכלר: קריאה: יצאו לשכונות.
ישראל אייכלר: חוברות ההסבר שלנו קיימות בערבית.
ישראל אייכלר: אפשר להתקשר ואנחנו שולחים הביתה.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: ברשות
ישראל אייכלר: כם אני מסכם את הישיבה ואני רוצה על דעת חברי הכנסת שהיו פה, ח"כ יולי תמיר, ואחרים לקרוא את המלצות, כל הדיון הזה תלוי בהמלצות שייושמו.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת מהמוסד לביטוח לאומי להכין דפי רקע כלליים בערבית, רוסית ואמהרית, שיסבירו את נוהלי הערעור, הגשת הטפסים הנדרשים לשם ערעור, והשלכות של אי הגשת טפסים אלו במועד.
ישראל אייכלר: הוועדה פונה למשרד לביטוח לאומי בבקשה להסביר בנוהל רשמי חובת נוכחות של מתורגמן דובר שפתו של תובע הגמלה במהלך הוועדה הרפואית.
ישראל אייכלר: הוועדה תפנה לרדיו רקע בבקשה כי במסגרת התוכנית באמהרית יוקדשו תוכניות בהן יפורטו לציבור את אפשרויות הפניה לגורמים השונים והזכויות המגיעות לתובעים, בבקשה לתבוע את זכויותיהם, וכן יפורטו זכויותיהם בביטוח הלאומי ובשרות פניה למוסד על מנת לבררם.
ישראל אייכלר: הוועדה פונה למוסד לביטוח לאומי בבקשה לפתוח את קו המתנדבים שנסגר בבאר שבע.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת לא לעכב קצבת ניידות וקצבאות אחרות בין החלטה לבין תוצאות הערעור.
ישראל אייכלר: הוועדה קוראת לכל הפונים, שיעבירו את פרטיהם לעורך דין נורית יצחק מנהלת האגף לפניות הציבור בביטוח הלאומי, שתבדוק את כל הבעיות שלהם באופן פרטי.
ישראל אייכלר: היו"ר ישראל אייכלר: סליחה, יש קורסים לעזרה ראשונה.
ישראל אייכלר: אדם לומד 7 שנים רפואה אבל אפשר לעשות קורס עזרה ראשונה של 4 שעות של 11 שעות.
ישראל אייכלר: של 45 שעות.
ישראל אייכלר: אותו דבר פה, אפשר לעשות ימי עיון לאנשים ליום יומיים ימי עיון.
ישראל אייכלר: לגבי מתורגמן, זה דבר שנעמוד עליו.
ישראל אייכלר: אני פותח את ישיבת הוועדה לפניות הציבור בעניין מחוסרי הדיור בבאר-שבע.
ישראל אייכלר: נמצאים איתנו חברי-הכנסת הרב יעקב מרגי, שיזם את הדיון הזה, ומרינה סולודקין.
ישראל אייכלר: נדון בְּנושא שהוא כלל-ארצי, אבל נתמקד היום רק בנושא באר-שבע, כי ברצוננו להגיע לפתרון בבאר-שבע ואולי להצעות לפתרון בבאר-שבע תהיינה השלכות לכל הארץ והיה זה שכרנו.
ישראל אייכלר: אנו שומעים שבבאר-שבע מתגוררות כיום בפארקים, בגנים ציבוריים או בפתרונות דיור מאולתרים כ-200 משפחות.
ישראל אייכלר: זה דבר מדהים, ואינני יודע איך זה בערי הארץ האחרות.
ישראל אייכלר: אם בעיר כמו באר-שבע שאיננה מטרופולין כתל-אביב יש 200 משפחות ברחובות, זה משהו מדהים.
ישראל אייכלר: נתון נוסף שברצוני לדון בו הוא, שמספר הממתינים לדיור ציבורי בבאר-שבע עומד על 117 משפחות ובבאר-שבע יש 93 דירות ריקות, וזו סתירה שקצת נצטרך להבינה.
ישראל אייכלר: מצד אחד יש דירות ריקות, ומצד שני יש פונים שאין להם פתרונות.
ישראל אייכלר: נעשה סבב נוכחים למען הפרוטוקול, ומייד אחרי זה נפתח בדיון.
ישראל אייכלר: נמצאים עמנו: שלומית קואולמן - מנהלת הוועדה, תמיר מיארה - מנכ"ל "עמידר", אהרן פלר - מנהל מרחב באר-שבע ב"עמידר", ציפי קליין - סגנית מנהל מרחב באר-שבע ב"עמידר", גיא אבן - משרד האוצר, רונית מושל - עמותת סנגור קהילתי, חיים בר-יעקב - יו"ר התנועה לחיים בכבוד, בקי כהן-קשת - עורכת-דין מעמותת "איתךְ", מיכל לנקרי - מ"מ מנהלת אגף הרווחה בעיריית באר-שבע, הניה ששון - מנהלת תחום טיפול בפרט באגף איכלוס במשרד השיכון, אבי לוי - משרד השיכון בבאר-שבע.
ישראל אייכלר: פונים שנמצאים כאן הם: דיאנה פורטאינה - מאופקים, רותי בוקובזה - מבאר-שבע, אורית אלבז - מבאר-שבע, אתי שדה - מבאר-שבע, אשר ועקנין - מבאר-שבע, יצחק כהן - מבאר-שבע, שמעון אסייג - מבאר-שבע ונטליה גורשמן - מבאר-שבע.
יעקב מרגי: אני מודה ליושב-ראש הוועדה שנענה, יחסית בהתראה קצרה, וזימן ישיבה חשובה.
יעקב מרגי: ביקשתי את זימון הישיבה לאור פניית יושב-ראש התנועה לחיים בכבוד.
יעקב מרגי: קראתי את המסמך, וחלק מהדברים - צריך ללמוד ולבדוק אותם פה עם היושבים סביב השולחן.
יעקב מרגי: אין ספק שהמחזה שמתגלה לעינינו ברחבת המוסד לביטוח לאומי, מול משרדי הממשלה בבאר שבע, הוא מחזה מעיק ולא נעים שצריך לפתור אותו.
יעקב מרגי: כתושב באר-שבע, אני יודע על מלאי דירות שקיימות וניתנות, ויש אבסורד.
יעקב מרגי: אינני בא לדון, ואני צריך ללמוד יחד אתכם.
יעקב מרגי: בחוק הדיור הציבורי נכנס איזה שהוא סעיף שצריך גם ללומדו, ואם צריך לפתוח אותו - לפתוח אותו.
יעקב מרגי: מדובר על כך שדירה ש"עמידר" לא מסוגלת לשפצה, ובצדק, כי אין לה תקציבים או שלא הוקצו לה תקציבים לכך, לא תימסר, והיא יכולה להישאר תקועה.
יעקב מרגי: צריך ללמוד האם זה קיים או לא.
ישראל אייכלר: האם היא תישאר ריקה?
יעקב מרגי: היא תישאר ריקה, ולא יתנו אותה.
ישראל אייכלר: אם האיש רוצה לשפץ בעצמו, האם הוא יוכל לעשות זאת?
יעקב מרגי: נשמע זאת מאנשי המקצוע.
יעקב מרגי: תמר מיארה-הרטוב: זה בניגוד לחוק.
יעקב מרגי: החוק מאוד קשיח.
יעקב מרגי: יש לי גם הצעה לפתרון.
יעקב מרגי: בואו ונעשה זאת באופן מכובד וטוב כדי שנגיע למשהו.
יעקב מרגי: נתחיל את הדיון אחר כך.
מרינה סולודקין: זו לא פעם ראשונה שיש דירות לא משופצות ויש תור.
מרינה סולודקין: מבחינתנו, העולים, יש 60 אלף שמחכים בתור.
תמר מיארה-הרטוב: אין אבחנה בין עולים לוותיקים.
יעקב מרגי: לגבי אנשים שהגיעו למצב של חסרי דיור, צריך לפתור הבעיות כמה שיותר מהר ומוקדם.
יעקב מרגי: אני יודע כמה המחוז משתדל, לפי הרבה פניות שהופנות בעבר, אבל זה מציק וכואב.
יעקב מרגי: אני, כחבר-כנסת, לא יכול להשלים עם זה שההליך של אדם שרוצה להיות זכאי לדיור ציבורי הוא כזה: מרגע שהוא הולך לבנק למשכנתאות ומוציא תעודת זכאות עד שהוא עובר ועדה ראשונה ונדחה, ועדה שניה ונדחה וועדה ציבורית ונדחה יכולים לעבור 6-12 חודשים ויותר.
יעקב מרגי: זה דבר שלא יכול להיות ולא צריך להיות במדינה מתוקנת.
יעקב מרגי: תחשוב על אדם שאין לו מענה ופתרון.
יעקב מרגי: בדרך-כלל, מי הם אלה שאין להם מענה?
יעקב מרגי: - אנשים שלא יכלו לעמוד במשכנתאות או שבחיים לא הגיעו לדירה.
יעקב מרגי: בדרך-כלל, אין להם מקום עבודה.
יעקב מרגי: לפעמים, אין מקור פרנסה.
יעקב מרגי: אם אין להם מקור פרנסה, אין להם יכולת; שכר דירה בבאר-שבע, שנחשב מהנמוכים בארץ, נע בין 350 ל-450 דולר.
יעקב מרגי: המצוקה קשה.
יעקב מרגי: מעבר לבעיה הספציפית של אדם זה או אחר, צריך שהוועדה לא תרפה מזה מכל נושא הוועדות במשרד השיכון ועד הוועדה הציבורית.
יעקב מרגי: התהליך לא צריך לקחת יותר מחודשיים או שלושה חודשים.
יעקב מרגי: אנו עושים דברים יותר גרנדיוזיים במדינה הזאת בתהליכים יותר קצרים.
יעקב מרגי: בנושא מחוסרי הדיור הבעיה כואבת, וההשלכות הן אדירות.
יעקב מרגי: אני יודע מליווי אישי של כמה משפחות שהזעקה היא עד השמיים.
יעקב מרגי: צריך שלא יובן לא נכון: יכול להיות שהפקידים ב"עמידר" או במשרד השיכון מקיימים נהלים, אבל זה לא פותר את הבעיה וזה לא מקל על הבעיה של אם שבאה למשרדי "עמידר" ומנסה לקבל הדירה.
יעקב מרגי: בנוסף, מידיעה, ואני יכול להביא גם שמות שמוכרים כאם לאנשי המקצוע, גם אחרי שכל הוועדות ישבו והם עברו כל מסעי התלאות ונקבעה הזכאות, לוקח כמעט זמן דומה עד שיתאימו את הדירה אם בכלל, כלומר עד שימצאו דירה שמתאימה לאותה משפחה ועד שיהיה שיפוץ לוקח עוד שנה ויותר.
יעקב מרגי: אלה נקודות שנגעתי ביעף.
יעקב מרגי: אני מאמין שנשמע הדברים, והנושא יהיה יותר איכותי ומעניין.
ישראל אייכלר: הדבר החמור ביותר ששמעתי ממך עכשיו הוא, שיתכן מצב שיש דירות ואין מי שישפץ אותן ולכן אנשים ישנים ברחובות כי לא מאפשרים להם, עצמם, על-פי החוק, לשפץ אותן.
מרינה סולודקין: אני מברכת על יוזמת חבר-הכנסת מרגי ועל כך שאנו יושבים כאן ומתדיינים בנושא כה חשוב.
מרינה סולודקין: המצב התחיל לא אתמול ולא שלשום.
מרינה סולודקין: ב-2001 השר שרנסקי, שהיה אז שר הבינוי והשיכון, התחיל את מבצע השיפוצים בסכומים גבוהים במשרד הבינוי והשיכון, כי הוא נתקל באותו מצב שיש מאות דירות ברחבי הארץ ויש תורים של אנשים בערים האלה והדירות עומדות ריקות כי סכומי השיפוצים כל כך גבוהים שיש קושי למשרד הבינוי והשיכון לבצעם.
מרינה סולודקין: לדעתי, ההחלטה הראשונה שלנו צריכה להיות, אחרי שנשמע את יושבת-ראש "עמידר", להעביר כסף ממשרד האוצר למשרד השיכון כדי לעשות שוב מבצע שיפוצים בכל רחבי הארץ על מנת לתת לאנשים פתרון.
מרינה סולודקין: היו"ר ישראל אייכלר: האם יתכן מצב שלא כדאי להשקיע בשיפוצים, כי הדירות כל כך מוזנחות, וכדאי אולי לבנות דירות חדשות?
יעקב מרגי: זו לא הנורמה.
יעקב מרגי: השיפוצים אינם ברמה הזאת.
ישראל אייכלר: גברת מיארה, רישמי את התשובה לשאלה, וכשתדברי ארצה שתתייחסי לזה.
ישראל אייכלר: יכול להיות מצב שיאמרו לי שיש דירות שצריך לשפצן בסכום כזה שכל הדירה לא שווה כמו שעולה השיפוץ.
מרינה סולודקין: המצב איננו כזה.
ישראל אייכלר: את מציעה להחיל מבצע שיפוצים בדירות "עמידר" ריקות.