GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואב בן צור: יש הרבה אנשים, גם בשירות התעסוקה, שמשוועים לעבודה.
יואב בן צור: אני יודע שעושים להם תקופות הכשרה קצרות כדי להכשיר אותם לעבוד באותם מקומות.
יואב בן צור: אבל יכול להיות שהיה ליקוי בתפיסה, שהייתה חשיבה לא נכונה מספיק שההצפה תהיה בצורה כזאת?
שמואל זכאי: קודם כול, במבחן התוצאה חסרים עובדים, אתה צודק.
שמואל זכאי: עם זה אי-אפשר להתווכח.
שמואל זכאי: אבל אני רוצה להזכיר: כשהסתיים הגל החמישי, היו לפניו עוד ארבעה גלים.
שמואל זכאי: כבר בעיצומו של הגל החמישי התחלנו את תהליך גיוס העובדים, כשישראל הייתה במשבר עמוק של האומיקרון.
שמואל זכאי: אבל הפוטנציאל של העובדים אמרו: מה נבוא לעבוד אצלכם?
שמואל זכאי: קודם כול, יש לכם רק 400,000 נוסעים, אתם סגורים, ובעוד חודשיים – כמו שקרה בשנתיים האחרונות – יפטרו אותנו עוד פעם.
שמואל זכאי: רק במרץ ראינו את תחילת העלייה, ואז אנשים צברו יותר ביטחון ואמרו שיבואו לעבוד.
שמואל זכאי: גם היום אנחנו מתקשים בגיוס עובדים.
שמואל זכאי: אמרתי מה אנחנו עושים, לא רק בינינו פנימה אלא גם אל מול משרד האוצר, כדי להגדיל את האטרקטיביות של הגיוס וגם לפנות לקהלים אחרים שיכולים לעבוד.
שמואל זכאי: הגרמנים פנו עכשיו לטורקים והם הולכים להביא עובדים מטורקיה כדי שיעבדו בשדות התעופה בגרמניה.
שמואל זכאי: אנחנו לא נגיע למצב הזה.
יעל רון בן משה: אני רוצה שנעבור לדיון על הפתרונות.
יעל רון בן משה: חברת הכנסת בזק, את רוצה להתייחס?
יעל רון בן משה: בבקשה, אחרי חבר הכנסת בן צור.
יואב בן צור: כל זה מקובל.
יואב בן צור: השאלה היא: מחרתיים מתחיל יולי, מה קורה עכשיו?
יואב בן צור: האם אתם ערוכים מספיק?
יואב בן צור: עשיתם משהו או שאתה אומר לנו מראש: הרמנו ידיים, נעשה כמיטב יכולתנו אבל תמשיכו לראות את העומסים, תמשיכו לראות את התורים, תמשיכו לראות את הכאוס המוחלט ששולט בשדה התעופה?
שמואל זכאי: קודם כול, יהיו עומסים, כי תמיד יש עומסים בקיץ.
שמואל זכאי: שכחנו, מזמן לא טסנו, גם ב-2019 היו פיקים.
שמואל זכאי: בשעות הבוקר – השדה הרי סגור להמראות בלילה, הוא נפתח ב-5:00 בבוקר – כל הטיסות נוחתות וממריאות בבת אחת, כולם רוצים להגיע לקונקשן לאירופה, טיסות טרנס-אטלנטיות יוצאות בלילה וכן הלאה.
שמואל זכאי: אני מבטיח 100% מאמץ; אני מבטיח ש-400 עובדים כבר נכנסו לעבודה; אני מבטיח שנוציא מהתורים את מי שמתקשה לעמוד בתור ונקדם אותו.
שמואל זכאי: אנחנו מנסים לקדם, ככל הניתן, רישום לטיסה באינטרנט, זה עוזר מאוד לחברות התעופה להתמודד עם העומס בדלפקים.
שמואל זכאי: היום כ-15% מהנוסעים מנתב"ג טסים עם טרולי ועושים צ'ק-אין באינטרנט.
שמואל זכאי: ממוצע העמידה שלהם בתור עומד על כ-15 דקות.
שמואל זכאי: הבאתי אתי נתונים: בחודש מאי, 90% מהנוסעים, מהרגע שהם נכנסו לטרמינל עד הרגע שהם מגיעים לדיוטי פרי זה לקח 78 דקות.
יעל רון בן משה: אנחנו יודעים שביוני המספרים גבוהים יותר.
שמואל זכאי: ביוני עלינו ל-82 דקות בחזרה לאנשים שמגיעים עם כבודת בטן, עם טרולי זה 15 דקות.
יואב בן צור: בכל החודשים זה 15 דקות?
שמואל זכאי: כן, כי עם טרולי אתה מגיע למגזר W, עובר את האיפיון הביטחוני, הולך לצ'קפוינט ומתקדם קדימה.
שמואל זכאי: זה כ-15% מהנוסעים.
שמואל זכאי: אבל אתה יודע, כמוני, וגם את אמרת, משפחה עם ילדים לא יכולה לטוס עם טרולי.
יואב בן צור: וגם מי שטס טרנס-אטלנטי לא יכול לנסוע עם טרולי.
שמואל זכאי: זה טוב לאנשי עסקים, זה טוב לזוגות, טוב לחופשות קצרות, לא מתאים לכל סוגי האוכלוסייה.
שמואל זכאי: אנחנו עושים מאמץ גדול להרחיב את שירות הטרום טיסה, אנחנו עושים את זה כרגע עם אל על.
שמואל זכאי: הכנו את כל התשתיות לפתוח טרום טיסה בחיפה, זה חשוב מאוד לאוכלוסייה בצפון.
שמואל זכאי: כל חיי הייתי בצפון, מי שגר במעלות תרשיחא או בקרית שמונה וצריך להגיע לטיסה ב-05:00 בבוקר בנתב"ג - - -
ענבר בזק: הוא לא יגיע כי אין רכבת.
שמואל זכאי: כשאין רכבת בלילה, המשמעות היא לילה ללא שינה.
שמואל זכאי: עם ילדים קטנים זו בעיה מאוד גדולה.
שמואל זכאי: אנחנו רוצים לפתוח טרום טיסה בחיפה, הכנו את כל המערכות, הן מוכנות.
שמואל זכאי: הקושי הגדול שלנו הוא לשכנע את חברות התעופה להציב שם דיילות, כי אנחנו לא יודעים לעשות רישום לטיסה, את זה חברת התעופה צריכה לעשות.
שמואל זכאי: אנחנו כנראה מגיעים להסדר עם טורקיש ועם פגסוס, הרבה מאוכלוסיית ערביי ישראל טסים בחברות האלה לטורקיה והם חיים בצפון, אבל זה ישרת גם את האוכלוסיות האחרות.
שמואל זכאי: אנחנו חושבים לעשות מאמץ לקראת החגים לפתוח עוד מרכז טרום טיסה אחד, נניח בירושלים או בבית שמש.
שמואל זכאי: אני רוצה להסביר איך זה עובד: המשפחה מגיעה עם המזוודות ערב לפני הטיסה, עושה רישום לטיסה, מקבלת כרטיס עלייה למטוס, מוסרת את המזוודות וכשהיא מגיעה לשדה היא הולכת ישר לריבוע, לעמדת הבידוק.
שמואל זכאי: היא לא צריכה לעמוד, לא בתור לביטחון לפני הצ'קאין, לא להגיע לצ'קאין, הולכת ישר לבדיקת כבודת יד וגוף.
שמואל זכאי: זה עובד בעולם, זה נקרא City Check-in וזה עובד בצורה מוצלחת.
שמואל זכאי: הוותיקים בינינו זוכרים שהיה בארלוזורוב, היה בבנייני האומה והיה בבאר שבע.
שמואל זכאי: זה היה בשנים שעברו ואנחנו חושבים שצריך לחדש את זה.
יואב בן צור: זה יהיה בתשלום?
שמואל זכאי: בשלב הראשון בחיפה אנחנו מתכוונים לפתוח את זה ללא תשלום.
שמואל זכאי: אני לא חושב שהבעיה שלנו כרגע היא תשלום או לא תשלום, הבעיה שלנו כרגע היא שהנוסעים לא - - -
יואב בן צור: כי אל על מספקת שירות כזה של טרום טיסה, אבל בתשלום די גבוה.
שמואל זכאי: אני לא חושב שאל על גובים, אבל אני צריך לבדוק.
שמואל זכאי: אנחנו מאוד רוצים לעשות את זה, אנחנו חושבים שזה יקל מאוד על הציבור הישראלי.
שמואל זכאי: חלקנו שכחנו מה זה להיות עם ילדים, אבל זה לא כל כך פשוט לארוז ערב לפני, אבל אני חושב שזה עדיף מאשר לעמוד בתורים בנתב"ג.
שמואל זכאי: נצא בקמפיין ואני קורא עוד פעם לחברות התעופה לשתף אתנו פעולה.
שמואל זכאי: אנחנו גם שוקלים, אם חברות התעופה יסכימו, לממן את הדיילות עבור חברות התעופה, בחיפה למשל - - -
יעל רון בן משה: דיילות קרקע.
שמואל זכאי: של דיילות קרקע, כדי לעודד את הציבור.
שמואל זכאי: אני חושב שזה יכול להקל מאוד.
יואב בן צור: מתי זה יתחיל?
שמואל זכאי: אני ממתין לתשובה של חברות התעופה.
שמואל זכאי: הכנו את הכול – המערכות מוכנות, אנשי הביטחון, המשאיות להוביל את הכבודה, אבל אני לא יודע לעשות את זה בלי חברות התעופה.
שמואל זכאי: בקשר לפנייה שלך – רמת הדיוק המבצעי בנתב"ג ירדה, זה אומר שמטוסים יוצאים באיחור.
שמואל זכאי: הסיבה שהמטוסים יוצאים באיחור היא כי אנחנו מעכבים אותם בכוונה, כי אני לא רוצה להגיע למצב שנוסע או משפחה לא עולים לטיסה.
שמואל זכאי: אני מעדיף שיהיה עיכוב, שהטיסה תצא באיחור.
שמואל זכאי: תוקפים אותנו על העיכובים, אבל חלק מהעיכובים נגרמים בכוונה.
שמואל זכאי: לא אגרום עוגמת נפש למשפחה עם ילדים שבגלל שלא הספיקה, כי היא עמדה בתורים, והמטוס המריא והם צריכים לחזור חזרה הביתה.
שמואל זכאי: אז כן, נגרמים עיכובים, העיכובים מכוונים.
שמואל זכאי: אני אומר למנהלים התורנים שלי במשמרת: אל תוציא את המטוס בזמן, אבל תודיע לי שכל הנוסעים נמצאים בטיסה.
שמואל זכאי: לגבי המזוודות – התמונות של המזוודות שרואים בטלוויזיה אלה מזוודות של נוסעים שהגיעו מחו"ל, הלכו הביתה והמזוודה שלהם לא הגיעה.
שמואל זכאי: המזוודות הגיעו מפרנקפורט אחרי שלושה ימים, לא בגלל נתב"ג אלא בגלל פרנקפורט או בגלל הית'רו – הבאתי תמונות של מה קרה אתמול בהית'רו.
שמואל זכאי: להראות את התמונות האלה ולהגיד "כאוס בנתב"ג" – זה לא כאוס בנתב"ג, זה כאוס בשדות שמהם לא הצליחו להביא את המזוודות.
שמואל זכאי: בנתב"ג הייתה מאוד קשה עם מזוודות שלא הגיעו לטיסה.
שמואל זכאי: אני יכול להתקשר אלייך כל יום ולהגיד לך כמה מזוודות לא עלו לטיסה; היום בבוקר 61 מזוודות לא עלו לטיסה, אבל המזוודות האלה כבר נמצאות על מטוסים בדרך לנוסעים.
שמואל זכאי: הגענו, ביחד עם חברות שירותי הקרקע וחברות התעופה, לסידור שלא מתייגים את המזוודות מחדש.
שמואל זכאי: אם טסתי לטורקיה, אז כתוב על המזוודה שלי: שמואל זכאי, TK – זה טורקיה, 731 – שזה מספר הטיסה.
שמואל זכאי: מה שהיה קודם לכן, אם המזוודה לא הייתה עולה היו מורידים את תג המטען, פותחים תיק ומתייגים את המזוודה מחדש.
שמואל זכאי: הגענו להסכמה עם חברות התעופה שלא עושים את התהליך הזה, כדי לאפשר לכך שמזוודה שלא עלתה לטיסה, עוד באותו יום – אם יש טיסה, כמובן, לאותו יעד – נעלה את המזוודה על הטיסה הבאה ונביא אותה למשפחה.
שמואל זכאי: אנחנו יורדים כל הזמן במספר המזוודות שאנחנו לא מעלים לטיסה.
שמואל זכאי: התחלנו באלפים, ירדנו למאות היום עומדים על עשרות.
שמואל זכאי: כשהייתי מנהל חטיבת הביטחון בנתב"ג לפני 12 שנה, לא להעלות מזוודה של נוסע לטיסה זה היה רק באישור שלי, גם אם היו מעירים אותי ב-2:00 לפנות בוקר.
שמואל זכאי: רק מי שיש לו ילדים קטנים יודע מה זה להגיע בלי הטיטולים לחופש.
שמואל זכאי: זה נראה דבר קל, אבל זה דבר קשה ביותר כשאתה מגיע באמצע הלילה למקום.
שמואל זכאי: לכן גם נושא המזוודות הוא לנגד עינינו.
שמואל זכאי: אז אנא מכם, התמונות של המזוודות שרואים זה מזוודות שהגיעו מחו"ל, לא מזוודות שהיו צריכות לצאת מהארץ.
שמואל זכאי: מזוודות מחו"ל שנמלי התעופה בעולם לא הצליחו להעלות אותן על המטוס.
שמואל זכאי: אם אפנה אותן כדי שלא יצלמו אותן אז במקום להגיע אחרי יום הביתה הן יגיעו אחרי שלושה ימים.
יעל רון בן משה: אתה אומר דברים מאוד חשובים.
יעל רון בן משה: יש לנו הרבה התייחסויות לזה, אני רוצה להתקדם.
יעל רון בן משה: חברת הכנסת בזק, לאחר מכן חבר הכנסת לשעבר ליפמן ונציגי חברות שירותי הקרקע.
ענבר בזק: הדיון הזה רק מחדד את הצורך בשדה תעופה בין-לאומי נוסף בישראל.
ענבר בזק: הצורך היה קיים עוד לפני המשבר ולפני הקורונה, אבל מה שאנחנו רואים היום בנתב"ג רק מחדד את זה.
ענבר בזק: מאוד חבל לי שלא הצלחנו לקדם את הפתרון בכנסת הנוכחית, שהוא הפתרון הטוב ביותר והרצוי ביותר, של שדה תעופה בנבטים, דבר גם מקדם את הפיתוח הכלכלי של הנגב, גם ראשי הרשויות בנגב תומכים בו.
ענבר בזק: לצערי, נכון להיום מי שעוצר את זה זה הצבא, אז אני מנצלת את ההזדמנות של הדיון הזה לקרוא שוב לצבא לראות איך מוצאים פתרונות יעילים כדי להקים את שדה התעופה הנוסף ולהקל על אזרחי ישראל.
יואב בן צור: מוצע בצפון.
ענבר בזק: את הצפון כבר הצלחנו הורדנו מהפרק.
ענבר בזק: יש שם גם התנגדות של הרשויות וגם לא תהיה לזה תועלת כלכלית לאזור, בניגוד לנגב.
יואב בן צור: היה גם שדה תעופה הרצליה.
ענבר בזק: היה את הרעיון של עמק יזרעאל – ביטלנו את ההחלטה.
ענבר בזק: יש לזה כמה בעיות: גם מבחינה אקולוגית, גם מבחינת חקלאות, גם מבחינת הרשויות שם שהתנגדו וגם אין לזה ערך כלכלי לאזור כי אנשים יגיעו לשם ומיד יסעו לתל אביב.
ענבר בזק: לעומת זאת בנגב בדקו ומצאו שזה יעשה פיתוח כלכלי משמעותי.
ענבר בזק: אז הצפון כרגע ירד מהפרק.
ענבר בזק: אני יודעת שיש בדיקה של חיפה, אבל נכון להיום הפתרון הקונקרטי הרצוי ביותר – מה שאני יודעת שכל ראשי הרשויות וגם כל המומחים אומרים – זה נבטים וצריך לשים את הפוש על זה.
ענבר בזק: לעניין הדברים שאמרת, אני רוצה להתייחס ספציפית לצפון.
ענבר בזק: הפתרון של שירותי טרום טיסה בחיפה הוא טוב ונכון, הוא עדיין לא נותן באמת פתרון לתושבי הפריפריה – אני מדברת על גליל מזרחי, תושבי הגולן – שזה שעתיים נסיעה אני לא רואה מישהו נוסע שעתיים יום לפני טיסה לעשות שירותי טרום טיסה ואז למחרת צריך לטוס.
ענבר בזק: יש בעיה קשה של רכבות בלילה – אין, ואין גם בסופי שבוע.
ענבר בזק: אני, כתושבת הצפון, לילה כזה בשדה התעופה מתחיל שעתיים לפני מה שמתחיל לתושב תל אביב.
ענבר בזק: זה בלתי נסבל לנסוע עם משפחה, זה סדר גודל של שבע שעות מרגע שיוצאים מהבית עד הרגע שיושבים במטוס.
ענבר בזק: אני מבינה את הבעיות, אני מבינה שאתם עושים ככל האפשר כדי לפתור אותן.
ענבר בזק: אני חושבת שנושא כוח האדם הוא הנקודה העיקרית, ופה צריך לחשוב על פתרונות יצירתיים, בין אם עבודה מועדפת בין אם מתן מענקים לסטודנטים.
ענבר בזק: זו בעיה עולמית, לא רק בארץ, אבל בעיניי הפתרון הכי טוב הוא להשקיע בהוספת כוח אדם.
ענבר בזק: שירותי טרום טיסה זה טוב, זה יופי, זה יעזור לתושבי ירושלים וחיפה, אבל לפריפריה זה לא יעזור.
יעל רון בן משה: בבקשה, חבר הכנסת לשעבר ליפמן.
דב ליפמן: תודה רבה, כבוד היושבת-ראש.
דב ליפמן: אני יושב-ראש עמותת יד לעולים, אנחנו מייצגים עולים, משפחות שלהם וגם יהדות התפוצות.
דב ליפמן: עברנו למתח לפני הטיסות בגלל הבדיקות למתח של התורים.
דב ליפמן: אני לא פה כדי להתלונן, אלא יש לנו פתרון.
דב ליפמן: יש לנו רשימות של עולים שמחפשים תעסוקה.
דב ליפמן: יש אלפים שהגיעו עכשיו, בחודשים האחרונים, והם מחפשים תעסוקה.
דב ליפמן: הם עברו מהמלונות, הם צריכים פרנסה, הם מוכנים לעבור כל הכשרה.
דב ליפמן: יש לנו רשימות, פונים אלינו בבקשה לעזור להם למצוא עבודה.
דב ליפמן: אנחנו יכולים מחר לשבת אתכם ושהם יעברו הכשרה והם יכולים להיכנס לתעסוקה בשדה באופן מיידי.
דב ליפמן: זה ניצחון לשני הצדדים.
שמואל זכאי: ניצור קשר, אנחנו מחפשים בנרות.
דן בכר: אני מחברת לאופר, אנחנו נותנים שירותי קרקע בשדה התעופה.
דן בכר: אנחנו חלק בלתי נפרד משרשרת השירותים של שדה התעופה ונמצאים באותו מערך.
דן בכר: הערה לחבר הכנסת ששאל אם לא נערכנו; אני רוצה להזכיר לכולם שההערכות של איגוד יאט"א וכל חברות התעופה במהלך הקורונה היו שהחזרה לפעילות של 2019 תהיה לא לפני 2024, וחלקם דיברו גם על 2025.
דן בכר: דיברו על מטוסים מאוד גדולים, ה- 380Airbus, שחלף זמנם ולא יהיה מי שישתמש בהם.
דן בכר: כל ההערכות האלה הן לא נכונות.
דן בכר: ההערכות של המומחים דיברו על הרבה פחות מהגידול שאנחנו רואים כרגע.
דן בכר: חברות שירותי הקרקע מ-2020 עד 2022, בינואר האחרון, שלחו לפחות ארבע פניות למשרדי ממשלה בבקשה לסיוע.
דן בכר: בכל המכתבים נכתב שהעובדים שלנו הם עובדים מקצועיים, עובדים שצריכים לעבור הכשרה.
דן בכר: זה לא שתוך שבוע אפשר להכשיר עובד, הכשרה של עובד זה לפחות חודש ימים – אם זה מערכות שונות של צ'ק-אין ואם זה עובדים שנוסעים לא רואים סביב מטוס, שאחראים על בטיחות המטוס, איזון של המטוס, שהוא שווה לביטחון שדיבר עליו זכאי בנושא של אחריות.
דן בכר: מנובמבר האחרון, למרות שהייתה ירידה גדולה בינואר, אנחנו כל הזמן ממשיכים לגייס, כמו שזכאי אמר, עם רשות שדות התעופה.
דן בכר: למרות שהפעילות ירדה, צפינו שנזדקק לעובדים האלה בהמשך.
דן בכר: מאוד קשה לגייס עובדים.
דן בכר: כבר העלינו את עלויות השכר בכמעט 25% לעומת מה שהיה לפני ועדיין קשה להביא עובדים.
דן בכר: יש לנו כל מיני מענקים: למי שיישאר עד אחרי הקיץ; לחבר מביא חבר, רק שיישאר שלושה חודשים – פעם זה היה שנה, היום זה שהחבר יישאר רק שלושה חודשים הוא זכאי ל-3,000 שקל מענק; מי שעושה יותר משמרות, מי שמתאמץ יותר מקבל מענקים, רק בכדי לגרום לחבר'ה האלה להישאר.
דן בכר: אופי העובדים דומה למה שאמר זכאי בביטחון, אלה זה חבר'ה צעירים, סטודנטים, אנשים שהם בין עבודות וזו לא עבודה לחיים אצלם.
דן בכר: לצערנו, בדור הזה כשיש קצת קשיים, קצת מגבלות, יש לא מעט שמרימים ידיים.
דן בכר: חלק מהבעיות שאנחנו נתקלים בהן לא רק גיוס עובדים אלא גם שימור עובדים, שזה לא פחות חשוב.
דן בכר: לצערי, אנחנו נתקלים בהתנהגויות של נוסעים שלא חווינו קודם, חלק אולי מהלחץ.
דן בכר: הייתה דיילת שקיבלה סטירה מנוסע, עד כדי כך.
יואב בן צור: המצב שלה יותר טוב מהצוותים הרפואיים.
יעל רון בן משה: אנחנו כמובן מגנים ומוקיעים כל פעולה של תוקפנות ואלימות, אבל אני גם רוצה להגיד – והיו לי על זה שיחות גם שמואל זכאי – המצב בשבועות הקרובים ולקראת הפיק של אוגוסט ילך ויחמיר, לפי התמונה שאתם מציגים, ומפלס הלחץ והתוקפנות עלולים לעלות.
יעל רון בן משה: אדוני, שמואל זכאי, לא נוכל להגיד שלא ידענו מזה.
יעל רון בן משה: אנחנו צריכים בדקות שנותרו לדיון הזה לחתור ולהגיע לפתרונות להוספת כוח אדם בשדה התעופה.
יעל רון בן משה: זה שורש הבעיה ובזה אנחנו צריכים לטפל, עוד אתייחס לזה לאחר סבב ההתייחסויות הראשון ונקיים על זה דיון, ככל שייוותר זמן.
דן בכר: אנחנו בתהליך של קבלת אישורים להביא עובדים זרים, דיילות זרות של חברות התעופה, שיוכלו לסייע לנו בצ'ק אין, כי אותן דיילות שמכירות את המערכות ומכירות את הנהלים זה כמעט פלאג אנד פליי – לא חשוב באיזה כיסא היא יושבת, היא יכולה להתחיל לתת את השירות.
עומר חזן: אני מהממונה על השכר באוצר.
יעל רון בן משה: אז ברשותך, לפני שאתה מתייחס.
יעל רון בן משה: הצגתי מספר שאלות בפתח הדיון: למה זה קורה?
יעל רון בן משה: מה צריך לעשות כדי לשפר את זה?
יעל רון בן משה: וראייה צופה פני עתיד, שזה הולך להחמיר.
יעל רון בן משה: אם אנחנו עונים על השאלה הראשונה של למה זה קורה – העומסים בנתב"ג ושרשרת הבעיות שמניתי בפתח דבריי – זה מחסור בכוח אדם.
יעל רון בן משה: זה לא מחסור בכוח אדם מכיוון שאין אנשים במדינת ישראל שרוצים לעבוד; יכול להיות שיש מקומות שיש חוסר התאמה בגלל סיווג ביטחוני, הכשרה או נושאים אחרים, אבל יש מקומות שנושא השכר הוא הפתרון.
יעל רון בן משה: אם תיתן לאדם עוד 1,500 שקל הוא ייצא מהבית; בשביל שכר מינימום הוא לא ייצא, בשביל עוד 25% אתה כבר מצליח לגייס קצת יותר, תן לו 30% - יכול להיות שתצליח.
יעל רון בן משה: אני לא צריכה שמישהו באיזו מועצה לתכנון כלכלה-מדיניות יגדיר את המצב הזה כמצב חירום.
יעל רון בן משה: המצב בנתב"ג הוא מצב חירום, ובמצב חירום אנחנו צריכים להשתמש בכל המשאבים שיש לנו, כולל התקציביים, כדי לפתור אותו.
יעל רון בן משה: אם הנושא הוא כוח אדם וצריך לשלם עוד 5% – אני מבקשת שנחתור לפתרון הזה.
יעל רון בן משה: נדבר עוד מעט גם על איזשהו קמפיין לציבור, של הנחיות ברורות ומהלכים נוספים.
יעל רון בן משה: אבל דבר ראשון – כוח אדם.
יואב בן צור: עוד שאלה קטנה לפני כן:
יואב בן צור: האם המדינה מסייעת בתקציבים לטובת השמת עובדים – משרד הפנים, משרד האוצר, משרד התחבורה?
יעל רון בן משה: משרד התיירות, משרד הכלכלה.
עומר חזן: בתשובה לחברת הכנסת בזק שדיברה קליטת עובדים, וגם בכיוון שכבוד היושבת-ראש דיברה עליו עכשיו – לתת עוד מענקים כדי לקלוט עובדים נוספים – אז גם מר שמואל זכאי העיד על כך שנתנו סל פתרונות, חסר תקדים בעיניי, כולל מהשבועיים האחרונים.
עומר חזן: בין היתר, קליטה של עובדים חדשים.
עומר חזן: יש אישור שלי מלפני כאר
עומר חזן: בעה חודשים לגבי קליטת עובדים חדשים.
עומר חזן: לאחר מכן, כשביקשו לשמר עובדים, נתנו סט פתרונות נוסף כדי לשמר עובדים.
יעל רון בן משה: אשמח שתפרט: מה הסט הזה; מה המשמעות התקציבית; מה העובד רואה מזה; האם יש תנאים נוספים כמו הסעות מהבית, מזון, ימי חופשה.
עומר חזן: ישבנו, בין היתר גם בישיבה עם הפורום הכי מצומצם שיש עם מנכ"ל רשות שדות התעופה שדיבר אתנו על הסוגיה, גם ראש חטיבת האבטחה וגם סמנכ"ל משאבי אנוש הגיעו אליי למשרד לדבר על הסוגיה הזו.
עומר חזן: אני חושב שכולם מבינים את גודל השעה – גם ברשות שדות התעופה וגם אנחנו, במשרד האוצר.
עומר חזן: אנחנו לא מתחמקים ולא חושבים שצריך עוד לבחון את הדברים, זה לא המסר שלי.
עומר חזן: אנחנו מבינים את האירוע, עשינו מאמצים גדולים ונמשיך לעשות.
עומר חזן: שמואל זכאי דיבר פה על המשמרות – זה משהו שלאורך שנים עשו אותו, אבל לא היה תגמול על הדבר הזה.
עומר חזן: הבנו את גודל השעה, וההסבה בתוך הבית, בתוך רשות שדות התעופה, ש-400 עובדים יכולים להגיע למערך הבידוק או האבטחה ולקבל עליו תגמול נוסף, זה משהו חדשני שלא היה לפני כן, כי הבנו את האירוע.
יעל רון בן משה: מה הצעדים הבאים?
עומר חזן: שמואל זכאי דיבר קודם על פנייה שהגיעה אלינו.
עומר חזן: אנחנו יושבים איתם ויהיו פתרונות נוספים.
עומר חזן: כל דבר שאפשר לעשות – נעשה אותו.
עומר חזן: אני חושב שגם אתם מבינים שאנחנו לא יודעים לשים את האצבע בהכרח על הסיבה באמת לעיכובים.
עומר חזן: יש הרבה סיבות, זו לא רק מצוקת כוח אדם, וגם כשמדובר במצוקת כוח האדם – כלומר שיש פער בין הביקוש להיצע – אנחנו לא יודעים להגיד בהכרח שהשכר, הטבות וכו' שניתן יביאו אנשים.
עומר חזן: זרקו פה דוגמאות, אולי באמת לפנות לאוכלוסיות נוספות – אני חושב שזה נכון.
עומר חזן: בסוף אנחנו לא יודעים להצביע בדיוק מה זה.
עומר חזן: יותר מזה, מה שנתנו, וחלקו נתנו רק בחודש האחרון, יכול להיות שעדיין לא רואים את התוצרים, יכול להיות שנראה בעוד חודש-חודשיים.
עומר חזן: בסוף לוקח זמן להגיע לאנשים ולהגיד להם: תראו את התנאים שהמשופרים שנתנו עכשיו.
יואב בן צור: אולי לא נצטרך בעוד חודשיים.
שמואל זכאי: נצטרך, נצטרך.
עומר חזן: בין היתר – וגם דיברתם על זה – נערכנו דווקא לחגים.
עומר חזן: הקדמנו תשלומים - - -
יואב בן צור: יש עוד נקודה שבגללה אנשים נוסעים לחו"ל, כי שם יותר זול לנפוש מאשר בארץ.
יעל רון בן משה: דובר על זה בתחילת הדברים ומה המשמעות של ביטול טיסות.
יעל רון בן משה: בדיון הראשון שקיימנו בנושא, ב-29 במאי, סיפרתי עליי.
יעל רון בן משה: אני, כתושבת נהרייה – היום אני גרה בסמוך לנהרייה – גויסתי בשנת 2000 לעבוד כסלקטורית בנתב"ג.
יעל רון בן משה: גם אז היה משבר והיה צריך הרבה מאוד עובדי ביטחון סלקטורים, וקיבלנו לינה בסמוך לשדה התעופה למשך שלושה חודשים במלון אוויה, שהיה אז ביהוד.
יעל רון בן משה: האם יש מחשבות בכיוון הזה – לגייס צעירים וצעירים, אזרחים ותיקים?
יעל רון בן משה: כל פתרון שיכול לתת מזור לדבר הזה.
יעל רון בן משה: לאפשר לינה והסעות וכל מה שצריך לפרק הזמן הזה ולהוציא את זה מחר בבוקר לפועל.
יעל רון בן משה: זה הזמן שצריך לעשות את זה.
יעל רון בן משה: עומר, ניפגש בוועדת הכספים בהעברות התקציביות בעוד חודשיים – זה לא רלוונטי, אנחנו צריכים את הפתרון עכשיו.
יעל רון בן משה: לפני חודש ישבנו על זה.
עומר חזן: אנחנו לא ממתינים.
עומר חזן: מהישיבה הקודמת – שלא השתתפתי בה, ולדעתי גם אף אחד מהצוות שלי לא היה כאן – עשינו צעדים.
יעל רון בן משה: לא אמרתי שלא עשיתם, אבל האם אתה יכול להגיד לנו מה בוצע?
יעל רון בן משה: אישרת למר שמואל זכאי לקצר את תהליך המיון, להעביר חוזים שייחתמו במיידי בחתימה אחת, הכשרה שמתחילה שלושה ימים אחרי.
עומר חזן: נתנו מענקים די משמעותיים גם לעובדים חדשים שייקלטו, גם לעובדים שכבר נמצאים במערכת.
יעל רון בן משה: זה עובד?
שמואל זכאי: מאוד.
שמואל זכאי: הכי קל להגיד "משרד האוצר", אבל יש לנו גם דלת פתוחה וגם אוזן קשבת במשרד הממונה על השכר באוצר.
שמואל זכאי: הם מבינים את הבעיה עד תום.
שמואל זכאי: 400 העובדים שדיברתי עליהם, זה בתיאום עם הממונה על השכר באוצר, הם גם בירכו על המהלך.
יעל רון בן משה: איפה הבעיה?
יעל רון בן משה: אנחנו רוצים לעזור בפתרון הבעיה.
יעל רון בן משה: זה בהכשרה?
יעל רון בן משה: זה בסיווג הביטחוני?
שמואל זכאי: אני חושב שמה שנשאר לנו לעשות בנושא השכר, שזה גם יהיה אטרקטיבי וגם ישמר עובדים, זה הנושא של ההשתתפות בשכר הלימוד, כי 90% מהעובדים שלנו הם סטודנטים.
שמואל זכאי: מה שהם רוצים זה שלוש שנים, לסיים את הלימודים האקדמאיים שלהם וללכת לקריירה הבאה.
שמואל זכאי: אם סטודנט יודע שמשתתפים לו בחלק מהמימון של שכר הלימוד, זה אינסנטיב מאוד גדול, גם לבוא לעבוד אבל גם לשמר את מקום העבודה ולא לעזוב כי הוא יודע שגם בשנה הבאה ישתתפו לו בשכר הלימוד.
שמואל זכאי: לדעתי, זה game changer.
יעל רון בן משה: אתם בוחנים את זה?
יעל רון בן משה: לתחושתי, אתה מחפש מתחת לפנס.
יעל רון בן משה: ציינת קודם את ממדים ללימודים ומלגות אחרות, אם כולם יחפשו עכשיו את הסטודנטים והסיוע בשכר הלימוד, לדעתי, נמצא את עצמנו גם בפסח הבא עם העומסים האלה.
יעל רון בן משה: אני חושבת שצריך לחפש גם במקומות אחרים.
יעל רון בן משה: האם אנשי המקצוע באוצר יודעים להגיד על זה משהו?
עומר חזן: דיברו אתנו על זה, נעשה מה שצריך כדי לסייע גם בכיוון הזה.
עומר חזן: כמו שאמרתי קודם, אנחנו מבינים את גודל השעה ונעשה פה דברים חריגים.
עומר חזן: אבל צריך לומר שבמגזר הציבורי – ובסוף אנחנו מטפלים בכל המגזר הציבורי – יש קניבליזציה לפעמים, שאם נותנים לגוף מסוים ונותנים הטבות ותנאי שכר משופרים אז באים אלינו.
עומר חזן: וזה קורה, אגב; מערך האבטחה של בית הנשיא, מערך האבטחה של משרד רוה"מ ומערכי אבטחה נוספים כבר הגיעו אלינו ואמרו לנו: נתתם שם ככה, תנו את זה גם אצלנו.
עומר חזן: אלה עלויות שאנחנו לא יודעים לתמחר אותן רק ברשות שדות התעופה, ועדיין אני אומר שאנחנו מבינים את גודל השעה ולכן אישרנו את זה, על אף הלחצים שנגרמים כתוצאה מהאישורים האלה.
יעל רון בן משה: אני מבקשת להיות בקשר ישיר אתך ברמה דו-שבועית, וככל שצריך את ועדת הכספים לנושא הזה או להעברות – אני לא יודעת איך זה עובד – אז אני לרשותך.
יעל רון בן משה: נציגי תעופה נבונה, התייחסות?
עמית חורש: אני מעריך את כל מה שאמר מר שמואל זכאי.
עמית חורש: בגלל שזו ישיבה דחופה, יש כמה דברים שלטעמנו הם בפתרונות דחופים.
עמית חורש: אנחנו מקבלים מאות פניות לאחרונה, ואתחיל בדבר שהוא פחות רלוונטי לפה וזה נושא שירות החברות, שהוא לקוי.
עמית חורש: יש מאות רוכשי כרטיסי טיסה שהטיסה שלהם בוטלה והם לא מקבלים שום מענה.
עמית חורש: דבר נוסף, שנוגע לנושא הנמל: יש פה שירות לקוי שניתן, ופתחנו בזה.
עמית חורש: מי שמקבל שירות לקוי, רצוי שיקבל החזר של מיסי הנמל.
עמית חורש: זאת אומרת, אם הוא קיבל שירות לקוי יושבו לו מיסי הנמל מתוך הערך של כרטיס הטיסה.
עמית חורש: דבר שני, מגיעים אנשים ומבטלים להם טיסות בזמן קצר; אז גמישות בשדה התעופה, לשנות טיסות למועדים סמוכים ללא עלות כדי שיוכלו לקבל את המענה.
עמית חורש: דבר אחרון, החוק מדבר על כך שאיחור של טיסה מעבר לשמונה שעות דינה כטיסה שבוטלה.
עמית חורש: יש טיסות שמבוטלות סמוך כי אין אינסנטיב לחברות התעופה להודיע לפני.
עמית חורש: יש בן אדם שיוצא עכשיו מנהרייה או מקרית שמונה, ואם היו מודיעים לו שש שעות לפני הוא היה נשאר בבית.
עמית חורש: הוא מגיע לשדה התעופה, הוא מעמיס על נמל התעופה את כל העומסים – בדיקות ביטחוניות, כל מה שקשור למערך שאנחנו לתגבר בו את כוח האדם – מגיע לשעת הטיסה ואז אין טיסה.
עמית חורש: את חברות התעופה זה לא מעניין, כי אין להן אינסנטיב להודיע שמונה שעות לפני, הן ינסו אולי בכל זאת להוציא את הטיסה ואם היא תבוטל – הם יצטרכו לשלם את אותו פיצוי לאותו רוכש באותה מידה, ויש עשרות טיסות שמבוטלות.
עמית חורש: תארו לכם שבכל יום אנשים היו יודעים על הטיסות המבוטלות בזמן הם לא היו מגיעים לשדה.
עמית חורש: אני מעריך שמדובר במאות אנשים שלא היו מגיעים בכל יום, אם לא אלפים.
עמית חורש: אלה שני הדברים העיקריים שרצינו לדבר עליהם.
עמית חורש: בגלל שזה דיון דחוף, יש כל מיני נושאים אחרים שהעלינו שקשור לדיגיטציה ודברים שקשורים לשיפור מערך טרום הטיסה.
עמית חורש: תודה רבה.
יעל רון בן משה: נציגת ההסתדרות החדשה בזום, בבקשה.
קרן קלפר: שלום לכולם.
קרן קלפר: אני מנהלת החטיבה האווירית בהסתדרות.
קרן קלפר: בעניין פתרונות אופרטיביים, חשבנו שהנושא של הכרה בעבודת הקרקע בשדה התעופה כעבודה מועדפת כדי למשוך חיילים משוחררים יכולה לתת מענה מהיר, אפילו כהוראת שעה, למצוקת כוח האדם האדירה בענף.
קרן קלפר: אנחנו, כמובן, נרתמים ובכל פעם שהמעסיקים פונים אלינו כדי לשפר את תנאי העבודה של העובדים אנחנו עושים את זה הכי מהר שאפשר מבחינה הסכמית.
קרן קלפר: חתמנו לאחרונה גם עם חברת לאופר וגם עם חברת QAS הסכמים להעלאת שכר של עובדים.
קרן קלפר: צריך לזכור את הקטע הפסיכולוגי ששמואל הזכיר, בעניין של הקורונה.
קרן קלפר: אנשים קנאים לזמן שלהם ומוסר העבודה קצת השתנה בעקבות הקורונה, כך שעובדים מעדיפים ללכת לפתרונות כמו וולט, ששם ערך השעה הרבה יותר גבוה וגם יש טיפים, מה שאין כאן, וקשה להתחרות עם זה.
קרן קלפר: אז יש גם את עניין השכר, שכמובן צריך לתת עליו מענה, אבל אולי כפתרון אופרטיבי לשקול לקדם את העניין של עבודה מועדפת כהוראת שעה, כי זו באמת סיטואציה מאוד חריגה ומאוד קיצונית וכל האפקט של בקבוק השמפניה הזה הוא אירוע שיכול להיות תחום בזמן וצריך לתת לו מענה ולקדם את הדבר הזה.
ענבר בזק: הבעיה היחידה שיש עם זה היא שיש גם משבר בענף הסיעוד, יש משבר בענף החקלאות, יש משבר בענף המלונאות.
ענבר בזק: יש היום משבר בכל כך הרבה ענפים שאתם לא לבד.
ענבר בזק: זו הבעיה היחידה שאני רואה בזה, ואני בעד לקדם את נושא העבודה המועדפת.
קרן קלפר: אני מבינה, אני פשוט חושבת שצריך לפתוח את הראש ולחשוב על הדבר הזה כי זה יכול לתת מענה מיידי כי זה נותן אינסנטיב לעובדים.
קרן קלפר: האוכלוסייה שאנחנו מדברים עליה זה חבר'ה צעירים שמשתחררים מהצבא ומחפשים את עצמם, ויכול להיות שזה ייתן מענה.
יעל רון בן משה: חברת הכנסת בזק, רוצה לסכם?
ענבר בזק: לא, אמרתי מה שהיה לי להגיד.
יעל רון בן משה: שמואל, אתה רוצה כמה מילים לסיכום?
שמואל זכאי: קודם כול, אני רוצה להודות על הדיון הדחוף הזה.