GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל רון בן משה: תפיסת העולם הרווחת במשק הישראלי בתחומים רבים שהאזרח לא יכול לבד, הוא צריך איזה שהוא גורם מתווך, אצלכם זה עורכי דין, במקומות אחרים זה גורמים אחרים, לא משרתת את המשק הישראלי ולא את האזרחים כמובן, ולכן אני אומרת בסדר, המנכ"ל נכנס לפני לא הרבה זמן לתפקיד, הוא עושה מהפכות שירות, אני חושבת שכן ראוי לשים יד שבו האזרח יהיה הלקוח העיקרי, זה לא נושאים של חקר חלל עם כל הכבוד לעסקאות מקרקעין, אני חושבת שצריך לראות איך כן בסופו של דבר בונים תהליך וכלים טכנולוגיים נלווים שהאזרח יוכל לעשות שימוש ישיר ללא גורמים מתווכים, ואני יודעת שלשכת עורכי הדין ישר תקפוץ, אני גם יודעת למה היא תקפוץ, כי ברגע שהאזרח יוכל לבד אז למה צריך את כל ה - - -
יעקב קוינט: את מתפרצת לדלת פתוחה, וכדי שגם תביני איך, זאת אומרת התהליך היה כזה שעשינו אותו רק אפשרות לחוכר להיכנס וככה בנינו את כל המערכת, רק בעקבות פניות של לשכת עורכי הדין אפשרנו גם למייצגים לטפל, זאת אומרת אבל זה לא, כל, המערכת היא בנויה דווקא ככה שהאזרח יכול להיכנס, זאת אומרת היא נגישה.
יעל רון בן משה: אוקיי, יכול להיות שכדאי לעשות קמפיינים עתידיים, אני לא נכנסת לכם לשיקולים מאיפה להשקיע את ה- - -
יעקב קוינט: לא, אני אומר, אבל כאילו לא בנינו את זה למייצגים ואז פתחנו את זה לחוכרים, אלא התהליך היה תהליך הפוך, ואז הגיעה פנייה אנחנו מטפלים תן לנו את האפשרות, אבל בגדול המערכת הזאת אמורה להיות מונגשת לפרט הבודד ולכן אנחנו גם מנסים את הכלים האלה מה שאמרתי קודם, קיוסקים, כדי שבאמת בן אדם שיבוא, יש אנשים שלא עושים את זה, זאת אומרת גם הפרט הבודד שהוא יוכל לבוא ויהיו לו עמדות כאלה מפוזרות ברחבי הארץ, הוא יוכל להגיע ולעשות את הפעולה הזאת עם האנשים שלנו, דיילים שיוכלו לסייע לו ולשרת, לעשות את הפעולה הזאת בכוחו עצמו, זאת הכוונה שלנו.
יעקב קוינט: מה לעשות, העיסקאות האלה בדרך כלל כן יש עורכי דין ולכן אנחנו צריכים לתת מענה גם לדפוס השירות הזה, אבל זה לא הפוך.
מורן גליקשטיין: כן, כן, ממש נתייחס, בדיוק מה שיענקי אמר, העולם של הפרטי התחיל להיות מאוד מפותח כי הנגשנו מאוד בפשטות באזורים האישיים את הפרט ככה שבאמת הפרט היום יכול להוציא אישור על זכויות, התחייבות על משכנתא בעצמו לגמרי, ואגב אם תסתכלו גם על התאגידים אז בעצם התאגיד עצמו ומורשה החתימה שלו יוכלו להיכנס לאתרים וזה באמת כפי שאת אומרת נותן מענה לגמרי, אבל אנחנו ניקח את ההערה הזאת ונבחן אותה איך אנחנו יכולים יותר להכניס את הלקוח.
מורן גליקשטיין: ברמת, כמו שאתם רואים מערכות חכמות מזהות את התיקים, הושקע בזה המון, עשרות רבות של אנשים מפתחים את זה, הן יודעות לזהות את התיק, הן יודעות לזהות את הפעולות העסקיות שבתיק וכרגע המטרה הגדולה שלנו וזה תוכנית העבודה 2022 לפשט את הפעולות גם בתהליך רגולציה של פישוט מסמכים, פישוט מסמכי מקור, פחות מסמכים וטופסיאדה וגם באמת לתת את האפשרות בצורה self service.
מורן גליקשטיין: ביום חמישי הקרוב אנחנו משיקים מערכת של התחייבות על רישום משכנתא ב self service, במקרים הפשוטים, לא - - משכנתאות ראשונות של כל בעלי הזכויות ועוד כל מיני תנאים, הבן אדם הבודד נכנס, מוציא במקום ב- self service וגם אפשרות למייצג, שזה בעצם מאוד מאוד תקדימי, עשינו תהליך יחד גם עם נציגים ממשרד המשפטים והכל כדי לפשט, אני די בצניעות ובזהירות אני אומר שלדעתי עד סוף 2022 אנחנו מניחים שיכול להיות שכ-30-40% אפילו מהאינטרקציות עם הציבור יהיה בצורות של self service כדי לפתח את זה שהאזרח יקבל את זה כמה שיותר מהר.
מורן גליקשטיין: ה-X הזה זה נשמע, זה מאוד מאוד קרוב, עד לפני מספר חודשים אי אפשר היה להוציא אישור זכויות, בן אדם יכל ברמ"י להוציא רק אישור זכויות לעצמו.
מורן גליקשטיין: מאז שהמנהל החדש, יענקי, נכנס, פתחנו את זה היום, אנחנו מאוד מאוד מתחילים להיות דומים לטאבו באישורי הזכויות באופן כזה שכל אחד יוכל להוציא על כל אחד למען שקיפות במקרקעין.
מורן גליקשטיין: זה בעצם ההשקה של התחייבות לרישום משכנתא תהיה ביום חמישי הקרוב בתהליך דיגיטלי מקוון, ברוב המקרים זה יהיה מקוון, בחלק מהמקרים זה יהיה self service וכאשר כל המערכות יעברו ל-SAP אז כולם יוכלו להנות מהשירות המקוון.
מורן גליקשטיין: השירות המקוון המשמעות שלו שאין טופסולוגיה, אתה לא מטעין קבצים, אתה לא חותם חתימות ומעלה אותן אלא הכל בהצהרות וחתימות תוך תיעוד.
יעקב קוינט: הכל טפסים דיגיטליים.
מורן גליקשטיין: בדיוק, הכל טפסים דיגיטליים.
מורן גליקשטיין: אגב, כל מה שאני אומר עכשיו זה בדו"ח מבקר המדינה מצא בכל מיני נקודות, זה השיפורים קדימה.
מורן גליקשטיין: מכרזים שזה באמת מערכת, אני שוב אומר בצניעות אבל אין לשוק הפרטי מערכות כאלה, אנחנו בתוך כמה חודשים עושים את כל תהליך המכרזים מקצה לקצה באתרי - - -
יעקב קוינט: היום אנחנו מתעכבים כי עדיין אין הסמכה לערבויות דיגיטליות של הבנקים, זאת אומרת זה מה שמעכב אותנו, אנחנו מבחינתנו בשלים היום להשיק את המערכת הזאתי, ברגע שהבנק הראשון יעבוד אנחנו לוקחים תאריך פלוס שלושה חודשים ואנחנו מתחילים לעבוד במערכת הזאתי, זה יחסוך לוחות זמנים, זה יחסוך מסמכים ואנחנו ככה מתכוונים לרוץ קדימה.
מורן גליקשטיין: כן, המשמעות היא שגם מכרז של 300-400-500 מליון שקל לצורך העניין במקום מאוד מאוד יוקרתי או לא משנה, יחידת דיור אחת בלא משנה איפה, הכל יהיה דרך האתר, לא מגיעים לרמ"י, לא צריכים להמציא מסמכים ידניים לרמ"י וגם לא צריכים לקבל מסמכים ולחתום עליהם ברשות מקרקעי ישראל.
מורן גליקשטיין: טוב, זה המערכת עצמה, אני לא אתחיל להסביר אותה, אבל בגדול היא תהיה עוד כמה חודשים לציבור.
מורן גליקשטיין: בגדול לסיכום שזה מה שהכי חשוב לציבור, אנחנו תוכנית העבודה 2022 שלנו באמת מתמקדת חזק בפעולות המקוונות, אנחנו די נסיים את האירוע של אישור זכויות והכל יהיה באתרים.
מורן גליקשטיין: התחייבות לרישום משכנתא, שתבינו, זה כאלפי התחייבויות, כ-5,000-7,000 התחייבויות בשנה, כשבן אדם צריך את ההתחייבות כי הולך לבנק וצריך אותה תהיה בתהליך מקוון בחלק מהמקרים ולא קטן יהיה ב-self service, ההיתר המקוון אגב הוא עולה בעוד שבוע שבועיים לאויר לציבור האדריכלים, שזה בעצם יגרום לכך שאדריכלים לא יצטרכו גם - - ואת הציוד ואת החומרים פיזית לרשות אלא הכל יהיה תהליך מקוון, תוך כשבועיים, אנחנו עושים כבר הדרכות בשבוע הבא לציבור, אנחנו ומינהל תיכנון, לדעתי סדר גודל כשבועיים ה-plug יעלה באויר, מה שבעצם מחייב אותנו גם ללוחות זמנים על פי התקנות במקומות שבהם באמת יש לנו מערכות מקוונות.
מורן גליקשטיין: העברות זכויות אנחנו ממש בחודשים הקרובים נתעסק עם זה, כ-20 אלף ויותר העברות זכויות מתבצעות בשנה ואנחנו רוצים לפשט את זה שזה יהיה גם תהליך מקוון וגם חלק מהמקומות ב self service, וכנ"ל הקנאת בעלות.
מורן גליקשטיין: בעלות ודבר אחרון, הקמת מוקד ארצי דיגיטלי כרגע בתהליך של אפיון ואנחנו עוד סדר גודל של תוך כחצי שנה נעלה לאויר את חוברת המכרז, המוקד הזה בעצם יגרום לכך שהפעולות הפשוטות יהיו בדיגיטל מאה אחוז בצורה פשוטה.
מורן גליקשטיין: זהו, תודה.
יעל רון בן משה: אתה רוצה עוד להוסיף משהו לפני שעוברים להתייחסויות?
יעקב קוינט: אני חושב שכמו שראיתם אנחנו כאילו חושבים שזה אין לנו מנוס מלעשות את זה, גם בגלל תשומות כוח אדם מוגבלות, גם כי העולם נמצא שמה וגם כי אנחנו חושבים שבסוף אנחנו לא רוצים להיות גורם מעכב בפיתוח הכלכלי ואנחנו שמה כמו שאתם רואים.
יעל רון בן משה: אוקיי, התייחסות חבר הכנסת פרופסור אלון טל, לאחר מכן אנשי מבקר המדינה.
אלון טל: אז קודם כל ברוכים הבאים יענקי והצוות.
אלון טל: אני רוצה לציין קודם כל מילה טובה על רמ"י לפני שאני אשאל שאלות קצת יותר קשות, קודם כל אני רוצה לציין לחיוב את הפעילות של רמ"י בתחום של הקרן השטחים פתוחים, קרן שהיא קיבלה לפני שנים אחדות ואני חושב שמי שמסתובב בשטחים פתוחים רואה לזה ביטוי ואני חושב שכדאי לציין את זה לחיוב, זה לא היה - - -
יעקב קוינט: אתה יודע, הקרן היא עברה ברפורמה ב-2009 וזה אחוז אחד מההכנסות.
יעקב קוינט: ראית את ההכנסות, 30 מיליארד שקל, אתה חושב שאחוז מזה הולך לשטחים הפתוחים, תעשה חשבון כמה זה, זאת אומרת - - -
אלון טל: זאת אחת הסיבות היחידות שאני יכול לברך, אתה חושב שזה טוב לזה.
יעל רון בן משה: אני לא יודעת אם אחת הסיבות היחידות, אבל אני מברכת גם את הקרן לשטחים פתוחים.
יעקב קוינט: אגב, התחילו בחג האחרון וגם בפסח הקרוב, בסוכות, עשינו עם החברה להגנת הטבע, גם הנגשנו את השטחים הפתוחים האלה כי אנחנו עושים את זה והציבור לא מגיע, החברה להגנת הטבע הכשירה מדריכים והבאנו ללא עלות, הנגשנו את זה לאוכלוסיה את השטחים הפתוחים, את ה- - -
אלון טל: אנחנו רואים הרבה מאוד פרוייקטים, אפילו לפעמים דברים קטנים, עכשיו זה סגירת גבעת האירוסים בנס ציונה לטרקטורונים, איזה חשיבות אקולוגית יש להשקעה יחסית קטנה.
אלון טל: אז אני רוצה לברך אותך בתור יושב ראש הקרן, ואני גם רוצה לומר מילה טובה על רמ"י שלדעתי היתה לה יד מאוד חשובה בהכנת דו"ח המנכ"לים בכל מה שקשור להתחדשות במפרץ חיפה, וראייה חדשה של פינוי תעשייה מזהמת והפיכת האזור הזה לאזור משגשג, נקי, תעשיית הייטק ומגורים, אז אני רוצה לציין את זה.
אלון טל: יחד עם זאת אני חושב שיש לא מעט אנשים בציבור שלפעמים חוששים קצת שרמ"י מתוך, נגיד, מחוייבות לספק פתרונות לדיור לפעמים הם אינם שוקלים את כל השיקולים הסביבתיים, ושטחים שאולי מוטב היה לא לפתח אותם, אז הייתי רוצה שתתייחס לזה.
אלון טל: במיוחד דגש על החופים, כי אנחנו, אני פשוט שלשום הייתי בסיור בנתניה ועוד ועוד דוגמאות של הציבור שבסך הכל חי בערים צפופות, ערים סואנות שמחפש מפלט, צריך לחפש את זה עוד יותר.
אלון טל: אז הייתי רוצה לשמוע קצת על המדיניות שלכם שמה וזה בהנחה שאני מברך על כל היעילות שאתם עושים לגבי ה- - אבל יש גם תפקידים אחרים, אז אם זה בסדר לקבל גם כמה מילים על הראייה אני מאמין שלך ושל רמ"י בתחומים האלה.
יעקב קוינט: אז קודם כל באמת הקרן היא דבר מבורך ואני הייתי שותף לגיבוש שלה בשעתו ברפורמה.
יעקב קוינט: היא מאזנת, היא נועדה לאזן את העברת הבעלות, החשש היה שעם העברת הבעלות יהיה פיתוח אינטנסיבי ולאנשים באמת לא יהיו את השטחים הפתוחים, במידה מסויימת אני חושב שהיא קצת התרחקה מהמטרות המקוריות שלה ואנחנו היום באמת מנסים לעשות את זה.
יעקב קוינט: אגב, אם אנחנו בונים היום בנייה אינטנסיבית באשקלון, בנתיבות, בחריש, שאנשים - והקורונה רק חיזקה את זה - שאנשים בטווח הליכה יוכלו לצאת מהבתים ולהנות משטחים פתוחים במרחק הליכה ואנחנו באמת עושים את זה.
יעקב קוינט: התחלתי את הדברים בהצגת היעד המרכזי שממשלת ישראל מציבה לנו וזה דיור ופיתוח, הקונפליקט שאתה מדבר עליו הוא קונפליקט שקיים תמיד.
יעקב קוינט: אגב, בעבר, מעניין, התפיסה היתה שונה, זאת אומרת פחות בהיבט של שטחים פתוחים, יותר בהיבטים של קרקע חקלאית.
יעקב קוינט: התפיסה היתה שצריך לשמר את הקרקע החקלאית והיה פיתוח מול שמירה על קרקע חקלאית, במידה מסויימת המינהל שהפך להיות היום הספק העיקרי של דיור ופיתוח, בשעתו שמר יותר על הקרקע החקלאית ואיפה שהוא, אבל על הקרקע החקלאית, לא על השטחים הפתוחים, אתה בין שטחים פתוחים לקרקע חקלאית אני בטוח שאתה ער להבחנה, ולא כל קרקע חקלאית מבחינתך היא שמירה על השטחים הפתוחים, אז זאת היתה התפיסה, והיה במידה מסויימת אפילו בלם של פיתוח.
יעקב קוינט: אני זוכר שיחה שהייתה לי עם כבוד נשיא בית המשפט העליון, השופט שמגר זכרונו לברכה, הוא אמר לי תפקידו של המינהל לשמר את הקרקע החקלאית, זה לא היה לפני הרבה שנים אבל ככה הוא ראה.
אלון טל: זה עדיין חשוב.
יעקב קוינט: זה חשוב, זה בהחלט חשוב, ולכן אנחנו - - -
יעל רון בן משה: על זה נקיים דיון נפרד מה שנקרא.
יעקב קוינט: אבל במסגרת התכנון כמובן שאנחנו מנסים לצופף ככל הניתן, ואנחנו מנסים להגיע לפתרונות שמשתמשים בכמה שפחות קרקע, ועדיין מטרת העל שלנו בסוף לעמוד ביעדים שנוכל לספק קורת גג לכל אחד מאזרחי מדינת ישראל.
אלון טל: אני מבין את ה- - -
יעקב קוינט: ולכן אני מבין את הקונפליקט שלך, אבל אנחנו לא יכולים, אתה יודע, בסוף באיזון הזה.
יעקב קוינט: דיברת על מפרץ חיפה, רמ"י לא היתה שותפה לגיבוש מסמך המנכ"לים, לא רק, רמ"י יזמה את התוכניות, גם אני כשנכנסתי לתפקידי, אמנם שאמרו מה, אני הוצאתי איזה מכתב שביקשתי לעצור ולבחון, יותר בשאלת המימון.
יעקב קוינט: המימון אמור להתחלק שמה, אנחנו קידמנו את התוכניות האלה והמשכנו לקדם אותן לאורך כל השנה, שנה וחודשיים, שנה ושלושה חודשים האחרונות, אנחנו מקדמים את התוכניות האלה.
יעקב קוינט: היתה פה שאלה של אופן מימון המפעלים המזהמים והתהליך שהתנהל בוועדת המנכ"לים.
יעקב קוינט: א' חשבנו שנכון יותר לפני שנכנסים אנחנו ננהל את המשא ומתן ולא לקבוע קודם כל שמתפנים ואז לנהל את המשא ומתן, שזה היה לקוי מבחינתנו.
יעקב קוינט: ו-ב', רמ"י בדרך כלל מממנת פינויים כלכליים כמו בסיסים, כמו גופים מזהמים, כשיחידות הדיור זה פינוי כלכלי הם בטווח הנראה לעין.
יעקב קוינט: זאת אומרת אנחנו מממנים, אני מפנה את מחנה 80 כי אני יכול לשווק אותו בשנה שנתיים הקרובות.
יעקב קוינט: רמ"י מפנה את תל השומר, את צריפין, את סירקין, כי עוד שנתיים שלוש יש לזה גם היבטים תזרימיים, רמ"י לא חברה, אין לי את הזה, מה עוד שהנחת העבודה היתה בתחילת 2020 שהכנסות של רמ"י יעמדו על סדר גודל של 7-8 מיליארד שקל לשנה, ורוב הכסף מרותק לפינויים, פינויי עבר, - - מהבסיסים, היתרה כמו שהיתה חזוייה דיברה על מאות מיליוני שקלים בודדים, זה נכון שזה גדל ועשינו יותר, הכנסנו סכומים יותר משמעותיים אבל בסוף בשקל השולי הבא אני צריך לחשוב איך אני מביא את יחידת הדיור הבאה.
יעקב קוינט: יחידות הדיור הראשונות החזויות במפרץ חיפה הן אמורות אולי להיות ב-2035, לכן תפקידי כמי שמנהל את התזרים הזה כדי להבטיח - - -
אלון טל: אם זה תלוי בך יכולת להקדים את המועד הזה?
יעקב קוינט: אם הייתי יכול?
אלון טל: כן, אם זה יהיה תלוי רק ברמ"י, כי יש לך חסמים.
יעקב קוינט: ודאי, מה זאת אומרת, אתה יודע, אם מצפים ממני להקדים את יחידות הדיור אני אשמח להקדים את יחידת הדיור.
יעקב קוינט: יש שיקולים נוספים ואתה יודע אותם, אתה תופס אותי, זה שיח קצת פשטני על הנושא הזה, יש תשתיות שאמורות לספק בתקופות מסויימות, אבל אני צריך לספק יחידות דיור למגורים.
יעקב קוינט: ברוב סדרי העדיפויות שלי לקחת שטחים מופרים ולהפוך אותם למגורים, ולכן אם ניתן לעשות את זה בשטח כמו במפרץ חיפה, לצמצם את המזהמים או לעשות את זה במקום להפר שטחים פתוחים - ודאי שאנחנו נעדיף לעשות את זה, ולכן מבחינתנו ודאי שיש לכך עדיפות, אבל כשאני מנהל את התזרים א' אני לא יכול להיכנס לגירעון, רמ"י לא יכולה להיכנס לגירעון, ב' אני צריך לראות איך אני מנהל את זה כך שבחמש עשרה שנים הקרובות אני אוכל לעשות את זה, שאני אביא את יחידות הדיור הקרובות לשווק אותן, קצת קשה לי לראות דברים מעבר ולכן גם כשנכנסים - - המימון וזה לא לפה אבל זה צריך להתחלק או תקציבי או להתחלק בין משרדי הממשלה השונים, רמ"י לא תוכל לממן את כל ההתקה הזאתי לבדה וזה היה הדיון השיח שהתנהל מולנו.
יעקב קוינט: לגבי חופים כמובן שאנחנו נשמח לשמר, ועדיין לצד שמירה על חופים יש גם פיתוח כלכלי שנעשה בחופים, והכל כמובן כפוף לחוק החופים שאתה מכיר אותו, גם מלונאות היא צורך שקיים בחופים וכמובן זה צריך להתיישב ולהתכתב עם השטחים הפתוחים ועם היקף החופים שמצטמצמים.
יעקב קוינט: אני חושב שאנחנו יודעים לחיות, אבל בסוף צריך לראות פיתוח כלכלי, פיתוח תיירותי, פיתוח שנותן מענים נוספים אל מול השטחים הפתוחים, אנחנו מנסים לאזן בין הצרכים האלה.
יעל רון בן משה: אולי הזדמנות לציין שבפרוייקט שבעיניי הוא צריך להיות פרוייקט לאומי של ההגנה על מצוקי החוף מהתפוררות אז רמ"י בעצם בשלב הראשון השתתפה במשהו כמו 300 מליון שקל, אולי אני טועה במספרים, אתה כאילו לא מכיר את המספר?
יעל רון בן משה: משהו כזה.
יעקב קוינט: דיברתי איתך על זה.
יעל רון בן משה: ומכיוון שאנחנו יודעים שחלק ממצוקי החוף במקטע היבשתי, אני לא מדברת כרגע על המקטע הימי, שם יש עבודות שמבוצעות על ידי החברה להגנת המצוקים, ודווקא המקטע היבשתי הוא זה שמטריד אותנו מאוד, אנחנו רואים עם כל סערה עכשיו שמוציאים אזהרה לאנשים, אני לא יודעת אם אתם ערים לזה אבל יש אזהרות לאנשים לא להגיע לחופים איפה שיש את המצוקים המתפוררים עד כדי קורסים, אני שוחחתי איתך על כך, אני שמחה שגם שר האוצר חושב שהגיעה העת לעשות מהלך נוסף, ויכול להיות שנוכל להמשיך את שיתוף הפעולה בדבר הזה.
יעל רון בן משה: כן לציין שלרמ"י יש say מאוד מאוד משמעותי לעניין הפיתוח הכלכלי בחופי הים, אנחנו רואים את זה לדוגמא עם צו סגירה לבית קפה על המצוק בחדרה, בית חנקין אם אני לא טועה זה השם, אז בית הקפה סגור בשל סכנה של התמוטטות, למטה אזרחים ממשיכים להתהלך על החוף ואומרים לרשות המקומית תשימי שם פקחים שישמרו שאף אחד לא יילך, כמובן שהרשות המקומית לא יכולה את פקחי העיריה להציב באופן קבוע על החוף כדי למנוע כניסה של אזרחים, אנחנו יודעים שגם הגדרות לא מחזיקות מעמד בחופים מכיוון שהאוכלוסיה כן נכנסת אז בית הקפה סגור בצו סגירה של רמ"י, למטה אזרחים מסתובבים והסכנה היא אמיתית, היא ממשית, ולצערנו כבר נגבו חיי אדם עם הנושא הזה של התמוטטות וקריסת המצוקים היבשתיים, אני מקווה שנצליח לפתח את זה ביחד, אבל זה באמת לא נושא הדיון כרגע.
יעל רון בן משה: מטעם מבקר המדינה רוצים להתייחס?
יעל רון בן משה: בבקשה, שם ותפקיד רק בבקשה.
צחי בובליל: שלום לכולם, שמי צחי בובליל, אני מנהל האגף במשרד מבקר המדינה, שייך לביקורת בנושא הזה.
צחי בובליל: אני קודם אקדים ואגיד שהדו"ח שלנו נעשה בשנת 2020, זאת אומרת הנתונים מתייחסים ל-2020, מאז כבר חלף זמן, וחלק מהעניינים שאנחנו הצבענו אליהם ציין פה מורן שהם נמצאים בתהליך עבודה.
צחי בובליל: הייתי רוצה להתייחס להיבטים שלא היתה להם התייחסות כאן במצגת, אנחנו התייחסנו בין היתר לנושא של אסטרטגיית שירות, מדריך השירות הממשלתי קובע שהגופים הממשלתיים צריכים לעבור תהליך ארגוני ולהגדיר אסטרטגיות שירות, בבדיקה שלנו אנחנו לא מצאנו שהרשות עברה תהליך כזה, גם פרסום של אמנת שירות, יש כבר גופים שהם גופים ממשלתיים שפרסמו אמנת שירות, רשות מקרקעי ישראל נכון למועד הבדיקה שלנו - לא גיבשה ולא פרסמה אמנת שירות שהיא כוללת בה את כל השירותים שהיא מציעה לציבור, ואת רמת השירות שהיא מתחייבת לעמוד בה.
צחי בובליל: בכלל זה של אמנת שירות יש גם את הנושא של תקני זמן, מה שנקרא SLA, פרקי זמן לשירות, כל הליך מסויים תוך כמה זמן הרשות מתחייבת או לפחות מתכננת או מציגה לציבור תוך כמה זמן היא אמורה לעשות את זה, זה נעשה רק לגבי, לפחות בתקופת הביקורת, רק לגבי ארבעה הליכים, זה יוצא שכבר בתוכנית העבודה של רשות מקרקעי ישראל מ-2016 דובר על הטמעה וקביעת תקני שירות, חלפו כבר שש שנים מאז וכבר במועד הבדיקה שלנו דובר היה בארבעה הליכים, ברשות יש הרבה הליכים, אנחנו המלצנו גם שיהיה תהליך לגיבוש אסטרטגיית שירות ואמנת שירות ובהמשך לזה גם פרסום של גיבוש ופרסום של SLA לכל ההליכים האלה.
צחי בובליל: עוד היבט שרצינו לציין זה נושא של מוקדי השירות המהירים, בתקופת הקורונה במוקדים האלה הפסיקו לעבוד ברגע שנסגרו כל השירותים, אבל גם כשחודשו כבר שירותים ממשלתיים עדיין המוקדים האלה לא חזרו לעבוד ולתת שירות פרונטלי לציבור והשירותים שניתנו, השירותים הדיגיטליים, השירותים האינטרנטיים לציבור באמצעות המוקדים היו דלים מאוד והצטברו שמה פשוט כמות מאוד גדולה של תיקים ממתינים לטיפול, מ-1,600 זה קפץ לסביב ה-2,600 בתקופה מאוד קצרה, אנחנו המלצנו לקיים תהליך של הפקת לקחים שבמשברים עתידיים זה לא יחזור על עצמו.
יעל רון בן משה: אוקיי, אז אני כן אשמח למענה שלכם לגבי אמנת השירות, ה-SLA, השקיפות מול הציבור.
יעל רון בן משה: אני אוסיף בעניין הזה, אתה ציינת אדוני המנכ"ל את הנושא של המחסור בכוח אדם, זה משהו שעלה גם בישיבה הקודמת, ציינת אותו, ובכל זאת איך מתמודדים עם זה?
יעל רון בן משה: האם ה-SLA משקף את המחסור בכוח אדם?
יעל רון בן משה: האם הוגדר שם זמן תגובה והאם זה מותאם לכוח אדם או יש איזה שהוא צפי לפתרון בעניין הזה?
יעל רון בן משה: יכול להיות שהמענים הדיגיטליים הם יהיו הגורם המאזן?
יעל רון בן משה: נשמח לשמוע את זה מכם.
יעל רון בן משה: וגם בדיון הקודם הוחלט על הקמה של צוות משותף עם נציגי המייצגים, עורכי דין, הוקם צוות כזה, הוא נפגש, אני לא יודעת מי מאצלכם עמד בראשו, אבל לפחות זה המידע שנמסר לוועדה, וגם הוחלט על שורה של צעדים לביצוע, אז אני רואה שאתה מכיר אז תתייחס לכל הנקודות.
יעקב קוינט: אז אני רק אגיד כמה דברים, ובסוף אנחנו נגררים למייצגים ככה או אחרת.
יעל רון בן משה: ייקח לנו זמן - - -
יעקב קוינט: ככה, ברמה האסטרטגית מבחינתנו גם מבחינת הרשות וגם מבחינת המועצה שהתקיים על זה דיון השירות עלה לרמת האסטרטגיה, זה נכון שלא התקיים על זה קודם דיון, ואנחנו באמת כמו שראיתם, אחד זה תהליך של דיגיטציה שאנחנו מנסים לעבור אותו, טרנספורמציה דיגיטלית בארגון עצמו, ושתיים זה באמת לקחת את הפעולות האלה ולהעביר אותן, זה לוקח זמן, זה לא פשוט, זה בסוף עיסקה במקרקעין היא לא מלכתחילה, את יודעת, אנחנו אוספים היום את המסמכים המקוריים, יושבים עם אנשים שעבדו ברשות.
יעקב קוינט: יש לנו עובד, עדיין אנחנו מעסיקים אותו, אליהו בבאי, יהודי בן 93 שהיה פה וב-5.5.1950 התחיל לעבוד ברשות, ויש לו אגדות על איך עשו את כל הפעילות הזאתי, היסטוריה של מדינת ישראל.
יעקב קוינט: ואת רואה, הוא מביא לנו את הניירות המתפוררים של הפקעות, רכישות, מפות, כל התהליכים האלה, הסכמים, אנחנו מנסים לטייב אותם, זה לא תהליכים שפשוטים, זה התליכים המורכבים ביותר להעביר אותם לדיגיטל, אנחנו צריכים הרבה חדשנות משפטית, לא רק טכנולוגיה פה, זה שאלה של איך אתה משתמש בייפוי כוח דיגיטלי, ומשרד המשפטים משתתף איתנו ומתקדם איתנו ומאפשר לנו לפרוץ קדימה, אגב דברים שלא נעשים בגופים אחרים.
יעקב קוינט: העלינו את זה לדיון במועצת מקרקעי ישראל שלפי החוק היא קובעת את המדיניות הקרקעית, וכמובן שזה ברמה האסטרטגית, כוח האדם הוא בהחלט בעיה מבחינתנו, אני לא אכניס אתכם לתוך התהליכים הפנימיים שלנו, בשעתו היה הסכם קיבוצי עם העובדים, שחלק מהפעולות האלה היו אמורות לצאת, מאוחר יותר שינו את זה ורק חלק יוצאות למיקור חוץ, אנחנו בשיח עם הוועד, עם ההסתדרות כדי לנסות לייעל את התהליכים האלה אבל בסוף חלק גדול מהפתרון נמצא בדיגיטל, זאת אומרת זה יחסוך את הפעולות, זה גם יאפשר לנו להתמקד ולקצר לוחות זמנים ופעולות אחרות, מורן אולי ירחיב על פעולות נוספות שייצרנו לגביהן SLA ורק בשנה האחרונה מספר פעולות כאלה.
יעקב קוינט: ברגע שנשלים נוכל להסיט כוח אדם כדי לטפל באמת בפעולות, אין מה לעשות, בסוף גם אנחנו מכניסים 30 מיליארד שקל וגם המשימות שלנו מרובות, אנחנו לא מקבלים תקנים לפי המשימות שלנו אלא כל פעם זה שיח כזה של ניתן לכם עוד כמה לפעולות האלה ואחרות, וזה לא פשוט.
יעקב קוינט: אנחנו עושים הכל מול - - -
יעל רון בן משה: מול מי השיח הזה?
יעקב קוינט: מול אגף תקציבים, כמו תמיד.
יעל רון בן משה: חשוב לי שזה יהיה - - -
יעקב קוינט: השיח הזה הוא שיח קיים, הוא שיח שוטף אבל - - -
יעל רון בן משה: זה בא לידי ביטוי בתקציב השנתי שאתה מציג?
יעל רון בן משה: איפה אתה רוצה להיות, ביקשת יותר, אמרו לך לא?
יעקב קוינט: ביקשתי וקיבלתי חלק, חלק אני אמור לקבל בתקציב הנוכחי, זה שיחות שאנחנו עושים אותן באופן שוטף, חלק אמור להרחיב פעילות נוספת ואנחנו מתנהלים ולא זה המקום להרחיב, גם מול הוועדים כי יש פה הוצאה של פעילות לסוג של מיקור חוץ ולעשות את הפעילות הזאת, וזה יאפשר לנו לתת בסופו של דבר, עם השלמת התהליך כמובן שהשירות יהיה יותר טוב, אבל גם עקב בצד אגודל, בפעילות הזאת אנחנו מנסים לשפר את הפעילות ולהסיט כוח אדם כדי לטפל בנושא הזה, הקורונה ודאי שהיא בעייתית כשעובדים בהיקף עובדים חלקי ואנשים חולים ויש בעיה פיזית אפילו להכניס אנשים לתוך אולמות גדולים של קבלת קהל, גם זה מייצר קושי, זה אתגר כשלעצמו ואנחנו פועלים להרחיב את היקף השירותים שבהם ניתן SLA-ים.
יעקב קוינט: מורן, אתה רוצה להרחיב?
מורן גליקשטיין: א' מה שיענקי אמר, אנחנו ממש עברנו ומכירים טוב את דו"ח מבקר המדינה וגם המועצה האחרונה, לא זוכר אם זה אחת או שתיים לפני האחרונה, דיברנו בדיוק על הפתרונות שלנו בחלק מהמקרים, אני בקשר עם היחידה לשיפור השירות הממשלתי של איתן פסח, והכנסנו את אמנת השירות של הרשות שלנו לתהליך עבודה יחד איתם, אז זה כבר בתהליך עבודה של 2022 יקרה, לגבי - - -
יעל רון בן משה: צפי לסיום?
מורן גליקשטיין: השנה, יש לי - - -
יעל רון בן משה: אנחנו בפברואר.
יעל רון בן משה: הדיון היה לפני שנה ודו"ח מבקר המדינה היה במאי 2021.
מורן גליקשטיין: אמנת השירות מבחינתי זה לא, אני יכול לייצר אמנת שירות בעמוד אחד ולשים אותו באתר, מבחינתי זה לעשות אמנה יחד עם כל התהליכים הדיגיטליים, לראות גם את תוכנית העבודה ואת הפתרונות.
מורן גליקשטיין: עכשיו, יש לי במסגרת תוכנית העבודה יחד עם היחידה לשיפור השירות ממש שיח על אמנת השירות, כי הם הרי עושים את כל המשובים ויש להם אינדיקציות מבחינת הציבור על כל ההערות שלו.
יעל רון בן משה: זאת אומרת שאתה משיק חלקים מהמערכת הדיגיטלית, נגיד ביום חמישי הקרוב, אבל אין לך לא אמנת שירות ולא SLA ולא מדדים.
מורן גליקשטיין: יש לי תוכנית עבודה סדורה שאני יכול גם לקרוא לה אמנת שירות ואני יכול להציג אותה, מילה שלי אמנת השירות היא לא רק תוכנית עבודה, היא מעבר, היא תוכנית עבודה לחמש שנים הבאות, והתוכנית עבודה לחמש שנים הבאות, על מנת שהציבור גם יצביע בסקרים ויגיד רמ"י עלתה זה יש לי ישיבה יחד עם היחידה של איתן פסח.
מורן גליקשטיין: לגבי SLA התחלנו להכניס SLA אקטיבי, כלומר SLA שגם מבוטאת במסרונים ובמיילים לציבור, התחלנו את זה כרגע בפעולות אישור זכויות והתחייבות על רישום משכנתא שכאשר בתוכנית העבודה היתר מקוון שנכנס בעוד כשבועיים גם יש לו SLA של כ-90 יום במובן של אישורים להיתרים, ואנחנו הולכים להכניס יותר ויותר.
מורן גליקשטיין: יש לנו בעיות במקומות שבהם אנחנו מסתמכים על גורמי חוץ כמו משרד הכלכלה, משרד התיירות, שומות, אבל בהחלט רואה, זה מאוד נכון כי SLA אומר לציבור דע לך, אל תשגע אותי, תוך עשר, חמש עשרה, עשרים יום זה אצלך, הזמן הזה הציבור מבין, לפעמים אני באמת עומד ב-SLA אז אף אחד לא משגע את אף אחד, כולם מקבלים את התוצר, זה בהחלט - - -
יעל רון בן משה: זה גישה מעניינת איך שהצגת את זה.
מורן גליקשטיין: לא, אנחנו, זה לא עניין של גישה, אם אני - - -
יעל רון בן משה: זה כן עניין של גישה.
מורן גליקשטיין: אני אומר גישה, סליחה, אם אני בא לציבור ואומר תקשיב, אישור זכויות מגיע לך תוך שלושה ימים אז הוא מחכה שלושה ימים בסבלנות, ואם אני אתן לו את זה באמת הוא לא יגיע בדרכים אחרות.
מורן גליקשטיין: אגב, מה שיענקי אמר, כל תופעת המאכערים גם כן קשורה ל-SLA, כי אם אני אעמוד בזמן ואתן את זה בצורה מהירה ודיגיטלית פחות יהיו מאכערים, זה מה שהתכוונתי בגישה.
יעל רון בן משה: אתה יודע את כל התאוריה אבל אני חושבת שצריך להאיץ את זה, אני אסכם בסוף.
מורן גליקשטיין: אוקיי, לגבי הסוגייה של המוקדי שירות שהעלו פה אנחנו ערים לכך, בשביל זה אנחנו עכשיו עובדים על הקמת מכרז חדש, וכנ"ל לגבי כל האירוע של מערכת זימון תורים, אנחנו כרגע בתהליך אפיון סופי, מערכת זימון תורים שמתחברת לשיח גם של הארגון, על מנת באמת שאנשים לא ימתינו סתם.
מורן גליקשטיין: אני אסכם, אני מסכים עם הרבה דברים שנאמרו בדו"ח מבקר המדינה, האמת היא כמעט חלקם הגדול אנחנו עובדים ממש כדי לשפר את האירוע והשנה, בסוף השנה כבר יהיו תוצאות משמעותיות.
יעל רון בן משה: אוקיי, לגבי השאלות שהיו, האם האמנה תהיה שקופה לציבור, או לפחות החלקים שכבר אתם משיקים?
יעקב קוינט: אז אני אלך יותר מהאמנה, קודם כל בכלל בתהליך של שקיפות שאנחנו באמת מנסים ליישם אותו עשינו שני דברים מאוד משמעותיים.
יעקב קוינט: למשל תוכנית העבודה שלנו, אני נכנסתי בדצמבר, במרץ שאחריו כבר פירסמנו את תוכנית העבודה, זאת אומרת השקיפות היא, פירסמנו את תוכנית העבודה מבחינת שיווקים, גם השנה כבר פירסמנו אותה, יש לזה היבטים גם כלכליים, כי כשאנחנו מפרסמים את תוכנית העבודה הקבלן יודע שהוא לא צריך להציע את ההצעה הכי גבוהה עכשיו בקריית גת כי יש שיווק של יחידות דיור נוספות ולכן פרסמנו את זה, גם השנה אנחנו ממשיכים לפרסם, זה אחד.
יעקב קוינט: שתיים, הוצאנו מערכת לפני חודש שמאפשרת לראות, הרי אנחנו בסוף יזמי התכנון הגדולים בארץ, מינהל תכנון הוא סוג של שופט תכנון, הוא לא מקדם בעיקר תכנון, ואנחנו אלה שמקדמים את התכנון, כבר היום מערכת ההרשאה לתכנון שאנחנו עושים, זאת אומרת היא כבר נמצאת היום.
יעל רון בן משה: מכרת תוך כדי?
יעקב קוינט: אני מנסה לעשות גם כמה דברים בזה.