GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גיורא פילר: אם הגופים הרגולטורים, זה גם האיגוד האמריקאי וגם משרד הבריאות ייצאו ויגידו שהם רוצים לתת מוניטורים למניעת מוות בעריסה, זה יעלה המון כסף כי יצטרכו לספק מוניטורים כאלה לכל הציבור ואין גם שום הבטחה שלא יהיה מוות בעריסה.
גיורא פילר: שמענו שדיברו על שני מקרים בארץ, יש גם כמה מקרים בעולם.
גיורא פילר: בסך הכל אני חושב שזה כן מתריע על הפסקת נשימה ואני כן חושב שזה יכול לסייע, לא למנוע, אבל בהחלט לסייע.
גיורא פילר: תודה רבה.
יעל רון בן משה: משפטי סיום שלכם.
אהרן וקס: אני מסכים עם כל מילה שהוא אומר.
אורי מקלב: אנחנו לא מדברים כאן על כסף, אנחנו מדברים על עצם ההמלצה.
אורי מקלב: אנחנו לא אומרים שיתנו או לא יתנו, יש לנו בעיה עוד לפני זה.
יעל רון בן משה: תודה שהגעתם ושיתפתם אותנו, הוספתם הרבה מאוד ידע ועניין מהניסיון האישי שלכם.
יעל רון בן משה: דוקטור צימרמן, מילים לסיכום לפני שכבוד הרב יגיד את דבריו.
דינה צימרמן: אני חושבת שכמו בהלכה הולכים לפי דעת הרוב, אנחנו בינתיים הולכים לפי רוב המומחים בעולם.
דינה צימרמן: אנחנו עוקבים אחרי הנושא ואנחנו לא מרגישים שמדובר במשהו שיציל חיים לא מזה ולא מזה, ואנחנו חושבים שנכון לשים את כל הפוקוס על הדברים שיכולים כן לעזור.
אורי מקלב: תודה רבה על הדיון.
אורי מקלב: אני חושב שהצפת את הנושא והוא הוצף על כל היבטיו, אבל לא היבטים רבים.
אורי מקלב: אני לא יצאתי רגוע יותר לאחר הדיון מכיוון שחשבתי שאולי יהיו דברים יותר מקצועיים ורפואיים מדוע לא להשתמש.
אורי מקלב: אני רוצה להגיד לך שיכול להיות שזו דעת רוב המומחים, אבל צריך לשאול את דעת רוב ההורים האם הם מעדיפים לקום פעמיים בשבוע על אזעקת שווא או שהם מעדיפים לא לישון רגועים כל הזמן.
אורי מקלב: מההורים שאני מכיר נראה לי שהחשיבה תהיה אחרת.
אורי מקלב: אם הייתם יודעים כמה אנשים לא רגועים, כמה הם חוששים, כמה ההורים הולכים לישון במתח מה יקרה לילד, בין אם הורים צעירים או יותר וותיקים, זה מלווה את הדור הצעיר - - -
בלומה וקס: הבעיה היא שזה לא רק המתח הזה, להורה יש כל כך הרבה דברים.
אורי מקלב: לכן אמרתי, אז קמנו פעמיים וזה לא היה, אני חושב שככל שהטרמינולוגיה מתקדמת גם המקרים האלה הולכים ומתמעטים.
אורי מקלב: אני בכל אופן תוהה אם הבת שלי או מישהו אחר ישאל אותי אם לקנות את זה או לא והייתי אומר לו לא בגלל שזה יביא אותו לידי כך שהוא יזלזל בהוראות האחרות.
אורי מקלב: אני לא יודע איך משרד הבריאות ממליץ להגיד לא כשיכול להיות שאנחנו יודעים שהוא מונע, והיינו מפחיתים את מספר הנפטרים.
אורי מקלב: דבר שני, שמענו עכשיו שיש עוד ערך מוסף כמו גילוי של בעיות בבשלות הריאות.
אורי מקלב: אני חושב שזה היה מונע חנק ודברים כאלה.
אורי מקלב: אולי המסקנה היא שאת תבקשי ממשרד הבריאות לתת משאבים ולעשות מיפוי של מקרי המוות דרך בתי חולים ומגן דוד אדום, לבקש מהם למפות את המקרים כדי שנדע אם זה היה מוות בעריסה בלי שום סיבה, מוות תינוקות או חשש לחנק.
אורי מקלב: אני מרגיש היום יותר מתמיד שאם אנשים שנחנקים - - האמת שעד הוועדה לא התעמקתי בזה, לא חשבתי שזה יכול היה לעזור במקרה חנק.
אורי מקלב: יש דברים שאנחנו יודעים את הסיבה להם, והם היה חנק זה היה מצפצף.
אורי מקלב: אם אין נשימה 20 שניות הוא היה מצפצף ומזעיק את ההורים.
אורי מקלב: לכן אולי כדאי - - -
אהרן וקס: הצפצוף עושה חור בראש, הוא לבד מעיר את התינוק.
אורי מקלב: יכול להיות גם כן.
אורי מקלב: אני עדיין חושב שצריך בשנת 2022, אחרי כל כך הרבה שנים שלא נעשה שום דבר בדבר הזה ולו הדיון הזה שיעורר מחדש את המשרד, לבדוק מחדש לאור הטכנולוגיה, לאור כך שהיום יש מודעות ואנחנו כן רואים שאנשים יוצרים סביבת שינה נכונה ובריאה ונשמעים להוראות.
אורי מקלב: עם הסברה נכונה יהיה אפשר לקיים את שניהם, גם לקיים את ההוראות ולא לזלזל, וגם לא להוריד את ההמלצה לא להשתמש במכשיר הזה.
אורי מקלב: איך יש לכם אומץ לקחת את האחריות הזו?
אורי מקלב: אני יודע מה הסיבות, זה ההבדל בין משרד ממשלתי לאנשים אחרים.
אורי מקלב: משרד ממשלתי רואה לנגד עיניו את האחריות על התביעה, אתם המלצתם ואם יקרה משהו, ואנחנו רואים את חיי היום יום ואת הפרקטיקה של הציבור שמחפש משהו אחר.
אורי מקלב: הוא לא משרד ממשלתי, הוא הורה שרוצה לדעת מה הוא צריך לעשות.
יעל רון בן משה: תודה רבה על העלאת הנושא למודעות, על הבאת המשתתפים ועל הסיכום הענייני.
יעל רון בן משה: אני מסכמת את הדיון.
יעל רון בן משה: ראשית, תודה לכל מי שהגיע.
יעל רון בן משה: גברתי הרופאה, אני מודה שלו התקנות החדשות או חוזר המנכ"ל החדש היו מעודכנים ומפורסמים, או שלפחות היינו מקבלים אותם כחברי וועדה, יכול להיות שזה היה חוסך חצי מהדיון.
יעל רון בן משה: כל עוד לא ראינו את התקנות החדשות, מבחינתנו - - חוזר המנכ"ל החדש.
יעל רון בן משה: אני אגיד לך גם עכשיו, אחרי שעה וחצי דיון, עוד לא ברור לי עד הסוף מה ההמלצה והאם יש בכלל התייחסות.
יעל רון בן משה: יש הבדל בין להגיד אנחנו ממליצים, אנחנו לא ממליצים או שאנחנו לא אומרים דבר ומתעלמים.
יעל רון בן משה: משרד הבריאות של ישראל מעדיף לא לגעת בזה מסיבות השמורות עימנו, משפטיות, ביטוח או דברים אחרים.
יעל רון בן משה: אני מודה שאחרי שעה וחצי עדיין לא הבנתי את זה.
יעל רון בן משה: אני לא פותחת את זה שוב להתייחסות, זה לפתחך.
יעל רון בן משה: אני מניחה שכפי שהמכובדים הנוספים שהשתתפו בדיון לא מצאו את המידע באתר משרד הבריאות, או מצאו מידע שונה, כך גם אי אפשר לצפות מהציבור הכללי להבין מה ההמלצה.
יעל רון בן משה: אני מבקשת להסדיר את זה בהקדם גם באתר משרד הבריאות וגם להעביר את ההמלצה הברורה לוועדה.
יעל רון בן משה: אנחנו נעביר את זה הלאה גם לחבר הכנסת מקלב.
יעל רון בן משה: אני כן אשמח לדעת מה העמדה הרשמית של הר”י, אני לא יודעת אם אני פונה לזה דרך הנציג או דרך משרד הבריאות, אם לא מנהלת הוועדה תסייע בקבלת העמדה הזו.
יעל רון בן משה: אני מבינה שמשרד הבריאות עובד עם עמותת עתיד וכנראה עם ארגונים נוספים, אני חושבת שלהר”י יש כאן משמעות מיוחדת, בכל זאת ארגון רפואה שאנחנו עובדים אתו לא מעט גם בבית הזה, וגם משרד הבריאות לפחות בדיונים שאני מכירה.
יעל רון בן משה: נושא חקירות המוות והסטטיסטיקה, אני לא יודעת אם זה משהו שצריך לבקש ממשרד הבריאות, אנחנו נבדוק ממי אנחנו מקבלים את זה.
יעל רון בן משה: בדרך כלל מי שמגיע למקרים האלה שמתרחשים בבית זה מד"א וארגוני הצלה אחרים.
יעל רון בן משה: אני רוצה להגיד פה שצריך לשקול עד כמה אנחנו רוצים לחקור ולהעמיק במוות של תינוק בביתו, בטח אם יהיו איזשהו תקנות שיחייבו נתיחת גופה וכיוצא באלה.
יעל רון בן משה: אני לא בטוחה שזה מה שאנחנו רוצים שייצא מהסיכום כאן, אבל בהחלט להתעמק בסיבות המוות ולא רק - - -
אורי מקלב: במה שידוע בלי נתיחה.
יעל רון בן משה: אני מניחה שגם היום כשמגיע רופא לקביעת מוות, אז כותבים - - -
אורי מקלב: זה לא אומר שהסיבות למוות - - היה חשש לחנק בעקבות ניילון או שרוך של מוצץ.
בנימין חינקיס: אני הייתי מציע להוסיף סעיף קל, האם היה מוניטור או לא.
אורי מקלב: לאור הדברים שנשמעו בוועדה, אני חושב שעוד דברים שהמוניטור הזה יכול לגלות.
יעל רון בן משה: המוניטור למעשה מתריע על הפסקת נשימה.
אורי מקלב: האם יש ערך מוסף בזה שהוא מתריע על אי בשלות נשימתית - - -
יעל רון בן משה: הוא לא מתריע על זה, הוא מתריע על הפסקת נשימה ואחר כך הולכים לבירור.
אורי מקלב: ואז הרופא מצמיד מוניטור מקצועי.
יעל רון בן משה: אני מתייעצת איתך התייעצות פתוחה עם האורחים, האם נכון שהוועדה הזו תמשיך לעסוק בנושא הזה או שוועדת הבריאות.
אורי מקלב: נעשה דיון מעקב.
יעל רון בן משה: נעשה דיון מעקב או דיון המשך, בו נבקש לראות את הנתונים ממשרד הבריאות ומהר”י.
אורי מקלב: הוועדה תעקוב.
אורי מקלב: יכול להיות שמשהו תקציבי, אולי הם צריכים מישהו שירכז את החומרים מבתי החולים.
אורי מקלב: יכול להיות שהמכשירים שיש היום לא מעירים הרבה את ההורים, יכול להיות שהמקרים הם בודדים.
אורי מקלב: כמו שאמרה יושבת הראש, האם אתם לא ממליצים?
אורי מקלב: לא מומלץ, מה זה לא מומלץ?
אורי מקלב: זה מומלץ לא או לא מומלץ, זה אין המלצה.
אורי מקלב: זה מה שיושבת הראש אמרה, אתם כותבים לא מומלץ.
אורי מקלב: זה מומלץ שלא או שאין המלצה?
אורי מקלב: אולי צריך מינוח אחר.
יעל רון בן משה: ברשותכם, אני אגיד משפט לסיום.
יעל רון בן משה: אני מאוד בעד לתת להורים להחליט לבד, אבל זה נכון שצריך להנגיש להם את כל המידע.
יעל רון בן משה: אני לא עוסקת עכשיו בשאלות המשפטיות או שאלות בנוגע לביטוח, בסוף הורה יחליט.
יעל רון בן משה: אני גם בכלל לא עוסקת בעניינים תקציביים.
יעל רון בן משה: אנחנו רואים את ההתפתחות שלנו סביב ההתמודדות עם הקורונה, כשלא ידענו הרבה והיינו שותפים יחד גם לממשלה הקודמת, אז היה סגר כמעט מלא ולא נתנו לציבור את שיקול הדעת.
יעל רון בן משה: בחלוף שנתיים עם החיסונים, מחקרים נוספים שיש והשתנות הווריאנטים, אנחנו אומרים שהציבור יצטרך להחליט על חלק גדול מהדברים.
יעל רון בן משה: יהיו אוכלוסיות שיצטרכו להתלבט יותר מה לעשות, כאלה שיש להם מישהו בבית שלא יכול להתחסן, שיש בעיות במערכת החיסונית, שיש מחלות נוספות, אבל לא בשביל זה נכניס את כל האוכלוסייה לסגר.
יעל רון בן משה: אנחנו כן רוצים להטיל בסופו של דבר את האחריות על ההורים, כמובן ששום מכשיר לא מחליף אחריות הורית.
יעל רון בן משה: יחד עם זאת, אנחנו רוצים שהמידע יהיה ברור לציבור כפי שעשינו עם הקורונה.
יעל רון בן משה: משרד הבריאות עומד בחזית של המאמץ הזה, אנחנו משתדלים שהציבור יבין מה המשמעות של להיות בשטח פתוח או סגור, עכשיו הציבור יחליט.
יעל רון בן משה: עניין הנגשת המידע הוא מאוד משמעותי, ההמלצות צריכות להיות ברורות עד כמה שניתן.
יעל רון בן משה: אנחנו נמשיך ונקיים על זה דיון, אני מניחה שזה כבר יהיה לאחר הפגרה.
יעל רון בן משה: בוקר טוב אני פותחת את ישיבת הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, ה-22 בפברואר 2022, כ"א באדר א' התשפ"ב, ישיבת מעקב בנושא השירותים הדיגיטליים ברשות מקרקעי ישראל בתקופת הקורונה ובשגרה.
יעל רון בן משה: בעצם הדיון הזה הוא המשך לדיון קודם שניהל יושב ראש הוועדה הקודם, חבר הכנסת לשעבר יעקב טסלר, בנושא השירות לציבור ברשות מקרקעי ישראל, לאחר מכן להבנתי היו שינויים שחלו בתפיסת השירות ובשירות עצמו ברשות מקרקעי ישראל.
יעל רון בן משה: נציין שהוועדה בראשותי עוסקת בחודשים האחרונים וביתר שאת בשבועות האחרונים בנושא הדיגיטציה בכלל במשרדי הממשלה וביחידות הסמך.
יעל רון בן משה: אנחנו חושבים שהמדינה היתה יכולה לעשות קפיצת מדרגה משמעותית בשירותים הדיגיטליים בתקופת הקורונה, בחלק מהמקומות אנחנו מוצאים שאכן בוצעה קפיצת המדרגה הזו, בחלק ממשרדי הממשלה והשירותים התהליך עוד נמשך ובחלק לצערי לא ניצלו את התקופה בכלל לעניין הזה.
יעל רון בן משה: במאי 2021 מבקר המדינה בחן היבטים שונים בשירות לציבור ברמ"י בין השנים 2017 עד 2019, הוא מצא מספר ממצאים, גם לגבי אסטרטגיית השירות שלמעשה אינה קיימת, כך הוא כותב בדו"ח שלו במאי 2021, שלא התקיימו דיון בעניין, אין קביעה של SLA שזה אותם זמנים קצובים לסיום טיפול בפנייה, והוא מתייחס גם להשקת מערכת ה"רמינט" שהוצגה גם פה בוועדה לפני שנה.
יעל רון בן משה: אז אנחנו כפי שציינתי נקיים את הדיון הזה כדיון מעקב, אני מודה למנכ"ל רשות מקרקעי ישראל, מר יעקב יענקי קוינט שנמצא איתנו ואני מעבירה אליך את רשות הדיבור, בבקשה.
יעל רון בן משה: ובוקר טוב חבר הכנסת טל שהצטרף.
יעקב קוינט: טוב, אז בוקר טוב.
יעקב קוינט: אני האמת נכנסתי לתפקידי בדצמבר 2020, ונמצא איתי פה מנהל חטיבת השירות, מורן גליקשטיין, מאיר וליאת שעובדים איתי, ושני דברים חשובים שמנו כמטרה ברמ"י, 1- להגדיל את השיווקים, נכנסנו לתוך משבר דיור, אני רוצה קצת להראות לכם את המשימה וזאת המשימה העיקרית שממשלת ישראל מצפה מאיתנו.
יעקב קוינט: אנחנו בשיח על יוקר המחייה והמוצר העיקרי שמשפחה רוכשת הוא גם בחיוניות שלו וגם בערכים שלו זאת דירת מגורים ואנחנו עושים הכל כדי לעמוד ביעדים האלה והשני הוא באמת לשפר את השירות ואני אנסה להציג לכם מה עשינו.
יעקב קוינט: כשאני נכנסתי לתפקיד כבר התחילה לעבוד מערכת רמיטק, זאת לא היתה החלטה שאני קיבלתי אותה, אני הכרתי אותה עוד כששימשתי עד 2017 כיועץ משפטי של רשות מקרקעי ישראל, אבל המערכת הזאתי היתה צריכה הרבה עבודה ואנחנו נתקלים בה בחבלי לידה, בכל זאת אנחנו נראה מה הפיתוחים שעשינו בתקופה הזאתי ונשמח להציג לכם את זה.
יעקב קוינט: אז קודם כל אני רוצה להציג לכם את המשימה העיקרית שלנו, יש מצגת, אפשר לראות אותה?
יעל רון בן משה: מעלים אותה.
יעקב קוינט: אז בשנת 2021 שיווקנו - - אגב, תשומות כוח האדם ברשות מקרקעי ישראל לא השתנו כמעט בשנים האחרונות, זאת אומרת רשות מקרקעי ישראל היא בין 750 ל-800 עובדים שצריך לפנות פולשים, לשווק קרקעות למגורים, לתעסוקה, לתשתיות, לצורכי ציבור, לחקלאות, לתת שירות לבין מליון וחצי ל-2 מליון חוכרים, זאת אומרת סוגי טיפול שונים, היקף הטיפול, לפנות פולשים, לטפל בשימושים חורגים, תשומות כוח האדם פחות או יותר זהות למה שהיו בעשרים השנים האחרונות, לפחות זה רק הצטמצם, תקחו גופים מקבילים, רק לשכת רישום המקרקעין, מה שנקרא טאבו, זה לא רחוק מהיקף הזה, רשות המיסים סדר גודל של לדעתי 4,000-5,000 עובדים, ביטוח לאומי, אנחנו נותנים שירותים עם היקף תשומות מאוד מצומצם ואנחנו צריכים להתמקד.
יעקב קוינט: תוכלו לראות פה את היקף השיווקים של יחידות הדיור, בשנה הזאת עשינו מאמץ למרות נתוני הפתיחה הקשים.
יעקב קוינט: הגענו ל-101 אלף, למעלה מ-101 אלף יחידות דיור ששיווקנו למגורים, אתם יכולים לראות את שנות השיא של מה שנקרא תקופות כחלון, וזה הגיע ל-70 אלף, זאת אומרת אנחנו בסדר גודל של 50-60% יותר, אתם יכולים לראות גם את היקף העסקאות, הקו הכתום מבטא את היקף העסקאות, אלה לא פרסום מכרזים, אלא זאת עיסקה עם קבלן או עם פרט בודד שמתקשר איתנו בעיסקה לרכישת בית מגורים, זאת אומרת זה בוודאות עיסקה, גם פה אתם יכולים לראות אל מול שנת השיא ב-2017 46 אלף הגענו ל-63 אלף יחידות דיור.
יעקב קוינט: חשוב להבין, התהליך הזה של שיווק זה לא רק להוציא מכרז, אנחנו צריכים לתכנן, לעשות סקרי היתכנות, לתכנן, אנחנו צריכים לעשות פדיון של הקרקע, אנחנו צריכים לפעמים לפנות את הפולש בקרקע, אנחנו צריכים לפתח תשתיות, אנחנו צריכים להוציא מכרזים, לנהל את זה ואחר כך לנהל את החוכרים ולהמשיך לנהל את אותם חוכרים שאתם רואים פה, סתם, מ-2010 כמה חוכרים נוספו ל-pool של רשות מקרקעי ישראל, רק תבינו את היקף העבודות, את מה המספרים האלה מבטאים, חשוב שתכירו, הכנסות גם אפשר לראות את זה, זה לא רק בגלל עליית מחירי הדיור אלא גם בגלל היקף העסקאות וגם מבטא את הפעילות שלנו, אנחנו הכפלנו מהשיא את היקף ההכנסות של רשות מקרקעי ישראל, זה לא מגיע, אנחנו לא חברה, אנחנו, הרשות היא מפעל עיסקי אמנם לפי חוק, אבל ההכנסות הולכות כמו תמורות מההפרטה, הולכות לכיסוי החוב, בחלק לא מבוטל מהתמורות אנחנו משתמשים כדי לפתח תשתיות, כדי לממן פינוי של בסיסי צה"ל, כדי לתכנן, לבצע, גם זה מאות מיליוני שקלים לפעולות האלה ובזה אנחנו עושים הכל כדי לפתח ולייצר את עתודות הקרקע הבאות שרק נהיות קשות יותר ויותר.
יעקב קוינט: מבחינת פניות הציבור אתם יכולים לראות פה את דפוס הפעולות, אבל אני אגיד עוד קודם, מבחינתנו הפניות הן דבר חשוב אבל הן מבטאות כשל, הרי מה בעצם, על מה הפניות אם אנחנו מפלחים אותן?
יעקב קוינט: זה טיפול לקוי שלנו, ברגע שאנחנו לא עושים אותו בלוחות זמנים סבירים, ברגע שבן אדם זה נתקע או שזה מתעכב אלה פניות, זאת אומרת זה לא שיש לבן אדם איזו שאילתא למה המדיניות הקרקעית בנוגע לכך וכך או אחרת, אלא הפניות הן מה קורה עם האישור זכויות שלי, מה קורה עם העברת הזכויות שלי, למה ההתחייבות למשכנתא שביקשתי לא מטופלת, ולכן אנחנו צריכים לטפל בשורש הבעיה ולא בסימפטומים שהסימפטומים הם פניות הציבור.
יעקב קוינט: ולכן אנחנו, כשנכנסתי לתפקיד, זיהינו שלושה תהליכי ליבה שהם פחות או יותר תואמים את החטיבות של רשות מקרקעי ישראל והחטיבות בעצם מבטאות את עיקרי הפעילות של הרשות.
יעקב קוינט: אחד מהם זו חטיבת השירות שבה אנחנו נרחיב ואני חושב שזה מה שיותר מעניין אתכם, הפעילות, איך אנחנו עוברים לדיגיטל, ודיגיטל התועלת היא לא רק בלוחות הזמנים, יש לי איזו תועלת משקית, אם אני נותן למישהו לעשות את הפעילות הזאת בזמן קצר הוא בונה יותר מהר ולכן יש לזה יעילות משקית, כמובן שזה פיפו, אין מאכערים, אין שחיתות, מבחינתנו יש לזה הרבה תועלות, זה בהיבט הזה, מורן ירחיב על זה.
יעקב קוינט: הפעילות השנייה היא בפעילות העיסקית שזו החטיבה העיסקית, שמה אנחנו עושים שתי פעילויות עיקריות, אחת מהן היא לעשות מכרזים מקצה לקצה דיגיטליים, זאת אומרת ההגשה של הצעה במכרז תהיה בדיגיטל, הזכייה במכרז תהיה דיגיטלית כולל ערבויות דיגיטליות, זאת אומרת במועד הזכייה ב-12:00, מועד אחרון להגשת ההצעות, 12:00 ושנייה קיבלת הודעה לאזור האישי שלך "זכית", מי שלא זכה שוחררה לו הערבות, יכול להתגלגל למכרז הבא, מי שכן מיד אנחנו נחתום איתו על החוזים ויהיה ניתן להניע את הגלגלים האלה מהר יותר, זה אחד.
יעקב קוינט: שתיים, לגבי פעילות של תוספות בנייה, פעילות עסקית של הרחבה בחוזה קיים, שהיא בדרך כלל מתבצעת בהתאם לתקנה 25.1 לתקנות חובת מכרזים, שם אנחנו עובדים על מערכת אלגוריתם AI שתחקה או תייצר לנו ערכי קרקע, אני לא רוצה להיכנס פה לטרמינולוגיה של שומות, אבל תחליף את התהליך הזה, תהליך שאנחנו חלון הראווה ואתם באים אלינו ואתם מחכים אצלנו, מתייצבים ומצפים לקבל את העסקה, אבל היא בעצם מתעכבת הרבה פעמים בגלל תהליכים של שומה שלא אנחנו אחראים עליה, אלא השמאי הממשלתי או שמאים פרטיים שאנחנו מעסיקים לפי ההנחיות שלו וזה מתעכב שם, נוכל לעשות את זה מרחוק, אנחנו עובדים על תהליך כזה.
יעקב קוינט: אנחנו יש לנו היום קיבלנו את כל הנתונים של רשות המיסים, יש לנו אלגוריתם, הבאנו, הרכבנו ועדת היגוי, הבאנו את דוקטור קירה רדינסקי, הבאנו מומחים מפייסבוק, meta, אנחנו באמת מנסים, אני חושב שאנחנו מנסים להגיע לתהליך, אגב, גם אם יהיה מחיר כלכלי לזה, שוב, התועלת בלעשות את הפעולה הזו מרחוק אין לה ערך מבחינתנו ואנחנו שואפים לקדם את זה, אנחנו עדיין מטייבים את המערכת, יש לנו, אחוז הדיוק של המערכת אנחנו מטייבים אותו עכשיו.
יעקב קוינט: אגב, היא תהיה כל כך מדוייקת, היא לוקחת פוליגונים של פשיעה, של חינוך, של מרחקים, אני אראה לכם את זה בהמשך, ואנחנו עושים גם בהיבטים של שמירה על הקרקע, בתפקידי הקודם הייתי מנהל רשות החברות הממשלתיות, בין יתר החברות היתה חברת "רפאל", ראיתי מערכת שלה של זיהוי שינויים בקרקע צבאית, אנחנו מעבירים את זה לשימושים אזרחיים, זאת אומרת לזהות פלישות ולקבל את זה, לא לפספס פלישות, אחד, ושתיים להגיע אליהם בפרקי זמן קצרים, זאת אומרת שלא נפספס אותם ונגלה אותם בתקופות ארוכות, הרבה יותר קל לטפל בהם בפרקי הזמן.
יעקב קוינט: אז אם אנחנו מנתחים את הפניות בסוף הפניות הן מה קורה עם הפנייה שלי.
יעקב קוינט: אני רק אגיד, אנחנו גם השנה מתכוונים להגיע ל-100 אלף יחידות דיור, 77 אלף לפחות פרסמנו בתוכנית העבודה שלנו, עוד כ-6,000 יחידות דיור שהן יחידות קטנות ויחידות שאנחנו שומרים ועוד כסדר גודל של 15-16 אלף יחידות דיור בפטור ממכרז שאנחנו מבצעים אותה, אם זה שיוכים בקיבוצים, אם זה, שגם נייצר מגרשים פנויים לבנייה, אם זה זכות הייזום שניתנת, אתם יכולים לראות את החלק מתוכנית השיווק שלנו פרוסה בכל רחבי הארץ, פריפריה, מרכז והכל.
יעקב קוינט: מעבר, אם אתם יכולים לעבור לשקף שנקרא מעבר לשירותים דיגיטליים, יש לנו פה תוכנית עבודה ואנחנו התחלנו אותה, יש לנו אזור אישי לחוכר עצמו ולמייצגים.
יעקב קוינט: חלק גדול מהפעולות נמצאות באזור האישי, למשל פעם היה צריך להגיע לצרוב דיסקים ממסמכים, מי שהיה רוצה לראות את חוזה החכירה המקורי שנחתם ב-1948 או לפעמים גם קודם עם קק"ל או עם גופים אחרים, היום הכל נמצא באזור האישי שלכם.
יעקב קוינט: פתחנו את האזור האישי גם לעורכי דין, זאת אומרת גם עורך דין עם ייפוי כוח יכול להיכנס.
יעקב קוינט: ברבעון השלישי של השנה שעברה כבר התחלנו לתת אישורי זכויות בדיגיטל, זאת אומרת היום כשיש את מערכת הרמיטק, ועוד אין אותה בכל המרחבים ברמ"י, יש אותה בדרום, בחיפה, מרכז ותל אביב, באפריל היא תיכנס בירושלים ומיד אחר כך במרחב צפון, זאת אומרת היום אנחנו עובדים על מערכות ליבה שונות, אנחנו עדיין בתהליך, אבל כבר אפשר ברוב השימושים, עדיין לא בכולם, כי למשל במגזר החקלאי לא כל הנתונים מטוייבים ואנחנו עובדים במקביל על פרוייקט של טיוב של הנתונים ולכן אפשר למשוך אישור זכויות כבר היום 40-50% מהיקף הפעילות באישורי זכויות, אם פעם היה צריך לשלוח מייל או לבוא ולבקש ולעמוד בתור היום זה מתבצע מרחוק ו-40-50% מהפעילות הזאתי כבר היום בדיגיטל מרחוק.
יעקב קוינט: ממש בימים אלה אנחנו עובדים על מערכת של התחייבות לרישום משכנתא שהיא תתבצע בדיגיטל, אנחנו מקווים במהלך השנה להשלים את הנושא של ההיתר מקוון כולל מערכות ה-AI או טבלאות ערכי קרקע, ובמהלך 2023 להיכנס גם לסילוקי משכנתא והעברות זכויות כבר שמבוצעות בדיגיטל מרחוק, אנחנו מדברים על נתח לא מבוטל מהיקף המופעים של חוכרים במשרדי רמ"י, אנחנו גם במקביל אנחנו נייצר כמו קיוסקים כאלה, עמדות שניתן יהיה לעשות את זה כדי להקל על אוכלוסיות שלא מחוברות לשירותים הדיגיטליים וזו חלק מהפעילות, מורן ירחיב על זה תכף ותוכלו לראות בצורה יותר מפורטת.
יעקב קוינט: דיברתי על מערכת ה- AI, זו מערכת שהיא מערכת לקביעת ערכי קרקע, הקמנו ועדה סוג של ועדת היגוי, בוועדה הזאתי נמצאת דוקטור קירה רדינסקי, הבאנו מומחים מתחום המקרקעין והמינהל הציבורי, פרופסור דני בן שחר מאוניברסיטת תל אביב, פרופסור אודי ניסן מהאוניברסיטה העברית, דוקטור עידו גיא שהיה יועץ META, ואנחנו לקחנו את כל מאגרי המידע שנמצאים, כל מאגרי המידע, יחד עם מאפי, הנתונים שלנו, רשות המיסים, התפרסות מכרזים, עסקאות, טבלאות, מה שיש ברשת ומזה אנחנו מנסים לפתח מערכת כדי שנוכל לתת אותה, יבוא בן אדם ודרך ההיתר מקוון שהוא נדחה והוא מעכב אותנו או דרך רובוט שקורה את השטחים או תצהירים שנעשה אותם אתה מבקש להוסיף 30 מטר, יגיד לך מטר בגדרה שווה 5,000 שקל למטר, אתה צריך לשלם 31%, בוא תשלם, אנחנו נודיע לוועדה המקומית על אישור, זה תהליכים שהיום לוקחים חודשים, תוך דקות ניתן יהיה להשלים אותם.
יעקב קוינט: אני אראה לכם רק איך המערכת הזאת עובדת, אתם יכולים לראות גם את התוצרים שלה, אתם יכולים לראות הבדל בין מגרש פינתי למגרש רגיל, המערכת יודעת לבוא ולתת קצת יותר למגרש הפינתי בגלל היתרונות במגרש פינתי, היא מוסיפה 500-600 שקל למגרש הזה, היא יודעת לשכלל מרחקים מצירי תחבורה, מרחקים מתחבורה ציבורית, פוליגונים של פשיעה, השכלה, חינוך, כל מה שאתם מעלים על דעתכם שיכול להשפיע על ערך קרקע נכנס לתוך המערכות האלה, אני לא חושב שיכולה להיות הערכת קרקע בצורה מדוייקת יותר ואנחנו עובדים על זה.
יעקב קוינט: מערכת של הפרות קרקע, אתם יכולים לראות את המערכת איך היא מזהה, איתור פלישות.
יעקב קוינט: עוד, תהליך העבודה, אנחנו מגדירים אזור לסריקה, אנחנו מקבלים את הנתונים, אם מלווינים, אם מתצלומי אויר, אם משימוש ברחפנים, כבר בשטח עשינו פיילוט, המערכת מזהה דברים שהמפקחים לא מזהים אותם, מעבר לזה שכניסה לשטח גם מייצרת חיכוך עם אוכלוסיות מסויימות וככה אנחנו יודעים לקבל גם את הפלישה ולהגיע ישר לפלישה בלי להסתובב.
יעקב קוינט: הנה ממש איתורים שמצאנו בפרקי זמן קצרים, אתם יכולים לראות, ואלה כמו שאמרתי תהליכי הליבה, בשמירה, בעסקי, ובשירות מורן ירחיב על זה, תוכלו לראות את זה.
מורן גליקשטיין: אהלן, נעים מאוד, שמי מורן, אני נכנסתי לתפקידי באוגוסט האחרון.
מורן גליקשטיין: אני הייתי גם בוועדה הקודמת פה בכובעי הקודם כראש מטה של המנכ"ל הקודם, אריאל שומרון.
מורן גליקשטיין: תוכנית העבודה של הרשות של 2022 מגלמת הלכה למעשה הטמעה מלאה של דו"ח מבקר המדינה.
מורן גליקשטיין: עברנו על הדו"ח, אנחנו מכירים אותו לפרוטרוט ויש שם הרבה דברים שלמדנו מהדו"ח, ותוכנית העבודה לשנת 2022, מה שאני אציג לכם ויענקי הציג בעצם, תפקידה זה גם כן להטמיע את ההערות של המבקר וגם את ההערות שהיו בוועדה הקודמת שהיינו פה לפני כשנה וחצי, משהו כזה.
מורן גליקשטיין: אז בגדול כמו שיענקי אמר אנחנו מנתחים אינטרקציות, זאת אומרת אנחנו בתהליכים הדיגיטליים שלנו הולכים לכיוון איפה הציבור יותר צריך אותנו, וכ-80% מהאינטרקציות שלנו עם הציבור זה באמת בדברים השוטפים, אישורי זכויות, העברות זכויות, רישום משכנתא, סילוק משכנתא, הקניית בעלות, תוספות בנייה, הדברים השוטפים.
מורן גליקשטיין: רק כדי לסבר את האוזן, עד לפני כשנה וחצי כ-60 אלף אישורי זכויות בשנה היו ידניים, זאת אומרת בן אדם מגיע, היה צריך להגיע לרשות או לשלוח מייל או דואר והתהליך הזה היה לוקח זמן, ומי שבתחום יודע שבלי אישור זכויות אי אפשר לעשות שום תהליך, אתה לא יכול לעשות זכויות, אתה לא יכול לקחת משכנתא ופשוט היינו איזה גורם שבאמת באירוע הזה היה מורכב, בהחלפת מערכות בעצם יצרנו מצב שאנחנו יכולים להביא תהליכים אוטומטיים, וסדר גודל של כבר כ-11 אלף אישורי זכויות אוטומטיים ניתנו בשנה וקצת האחרונות, כאשר אנחנו עד סוף השנה כאשר רוב המרחבים יילכו - - -
יעקב קוינט: זה לא בשנה, זה בפחות.
מורן גליקשטיין: כן, בהרבה פחות משנה כי מרחבים עלו בהדרגה.
מורן גליקשטיין: בפחות משנה והשאיפה היא שעד 2022 באמת שכל המרחבים האחרים יהיו, אני מניח שסדר גודל של כ-70-80% מאישורי הזכויות ברשות יהיו דיגיטליים, גם בחקלאי אנחנו עובדים קשה כדי לטייב את הנתונים שגם בחקלאי יהיה דיגיטליים בתוכניות העבודה שלנו.
מורן גליקשטיין: השבוע, אם תסתכלו, בהתחלה, האזור האישי שלנו הוא אזור אישי בצניעות מאוד מפותח ויהיה מאוד משמעותי בתוך כמה חודשים, הוא אזור אישי שמחולק ללקוחות הפרטיים, למייצגים ולתאגידים כאשר גם האזור של תאגידים ייכנס ממש בחודשים הקרובים.
מורן גליקשטיין: אדם שנכנס לאזורים האישיים שלנו אמור לקבל את כל מיכסת השירותים של הרשות, לאט לאט אנחנו עושים את זה יותר מקוון כאשר חלק גדול יהיה גם אוטומטי ממש ב-self service, היום המייצגים שלנו, כ-50% מהפונים לרשות הם מייצגים, אנחנו מאוד מפתחים את האזור הזה, אני אישית בחודש וחצי האחרון שלוש הרצאות נתתי בלשכת עורכי הדין מרכז, צפון ודרום ואנחנו פועלים בעצם למושבים משותפים יחד עם לשכת עורכי הדין כדי להבין איפה האתגרים שלנו איתם ואיפה אנחנו יכולים יותר לעזור להם.
יעל רון בן משה: סליחה רגע שאני קוטעת אותך, למה בעצם צריך את המייצגים?
יעל רון בן משה: זה לא החלפה של המאכערים במאכערים חדשים?
מורן גליקשטיין: לא, לא, לא, אני אסביר.
יעקב קוינט: זה עורכי דין, אין מה לעשות, זאת אומרת חלק גדול מהטיפול בנושא הזה, ואגב, בהתחלה באמת בנינו את זה לחוכר עצמו, אבל בסוף מול המינהל עובדים גם, זאת אומרת חלק מהפעילות הזאת מתבצעת בעיקר על ידי עורכי דין, בסוף העברה צריך להיות במקרקעין, היא מתבצעת על ידי עורך דין שמטפל בעיסקה.
יעל רון בן משה: זה לא נראה לך משהו כמנכ"ל שמוביל מדיניות שירות ותפיסה שבסוף האזרח - - -
יעקב קוינט: לא, אנחנו, אגב, אנחנו חסמנו את זה, זאת אומרת זה מייצג שהוא מייצג עם פרופסיה מוגדרת לייצוג, אנחנו דווקא את המאכערים פה חסמנו, זאת אומרת מאכער סתם לא יכול לבוא לייצג, אתה צריך איזה סוג של, אתה מוגבל, אתה לא זה, עורכי דין אנחנו לא, הם מטפלים בנושא הזה, זה חלק מהטיפול הכולל שלהם בדרך כלל בהעברת זכויות אבל כל בן אדם יכול לעשות זאת אומרת את הפעולה הזאת גם בעצמו.
יעקב קוינט: הוא יכול, רק שבדרך כלל אין מה לעשות.
יעל רון בן משה: אני יודעת, לכן אני שואלת, ואם בסוף 50% מהם משתמשים במייצגים אז אני אומרת זה בסדר, זה - - -
יעקב קוינט: אז אנחנו מנסים לפשט את זה כדי שאם אתה רוצה לעשות את זה תעשה את זה לבד, אבל המטריה הזאת היא מטריה שמטיבה בדרך כלל מטופלת על ידי עורכי דין כחלק מתהליך של עיסקה במקרקעין שהיא יותר מורכבת, אנחנו עושים הכל כדי שאת תוכלי לטפל בזה לבד.
יעל רון בן משה: אז אני חושבת שזה משהו שכדאי מאוד להנגיש גם לציבור את הידע הזה, את המתודולוגיה הזו של - - -
מורן גליקשטיין: ברשותך אני אסביר, כפי שיענקי אמר - - -
יעל רון בן משה: אני ברשותך כן אחדד את העניין הזה.