GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אושרת שמעון: גם הוראת המנכ"ל לבינוי המעונות, היא הוראה שעברה כברת דרך משמעותית בשנים האחרונות כדי לפשט ולהקל על הביורוקרטיה.
אושרת שמעון: מחולקים שם תקציבים נכבדים, ולכן, רוב התשלומים מהמדינה.
אושרת שמעון: מה שמאוד מחזק את זה, שזה נכון להסתכל בראייה מדינתית על מי שנזקק יותר, הוא זה שיקבל את המקום במעון שהוא צריך אותו כל כך.
אושרת שמעון: זה דבר ראשון.
אושרת שמעון: אני חוזרת על מה שאמיר אמר.
אושרת שמעון: שמלבד אלה שזקוקים לזה וההכנסה לנפש היא פחות מ-5,000 שקלים לנפש במשפחה, שם כן יש אפשרות לתת תיעדוף גיאוגרפי.
אושרת שמעון: בעצם, השנה יש כאן איזון מאוד נכון בעיניי - בין הראייה הכללית של כלל האוכלוסייה ואוכלוסיית הרווחה והאוכלוסיות הנזקקות, לבין הצורך הברור של רשויות לתת איזשהו תיעדוף גיאוגרפי.
יעקב טסלר: אני רואה שזה לא הדיון פה הנושא הזה, אבל זה נכון מה שאת אומרת.
יעקב טסלר: מצד שני, אני גם מבין את הצד השני.
יעקב טסלר: אני לא אמרתי שהמשרד מסבסד את זה, נותן סכומים מאוד לא מכובדים.
יעקב טסלר: אבל אנחנו לא יכולים לבטל גם את הסכומים המכובדים שהרשויות רואות לנכון לשדרג ולייעל למען תושבי העיר, ובעצם, כתוצאה מהדבר הזה אני לא רואה שזה יקרה הלאה.
יעקב טסלר: חבל, אבל צריכים לראות איך אנחנו פותרים את זה.
יעקב טסלר: אני רוצה להודות לכם.
יעקב טסלר: להודות לידידי אמיר, שהפגת מהם את כל החששות הכבדות.
יעקב טסלר: אני חושב שהצד הזה בארבע השנים שאתה התחלת להוביל, והיד עוד נטויה לבוא ולהקל עוד יותר בנושא הטופסולוגיה וכל הדברים האלה.
יעקב טסלר: יחד עם זאת, מה ששמענו פה, שיש עוד דברים קטנים, אני קורא לזה, שבעצם יכולים להיות דברים גדולים, גם לראות איך אנחנו פותרים את הנקודות האלה.
יעקב טסלר: ובכן, מפעילים יקרים, אתם צריכים לבוא ולתת גם לכל אלה שאתם מכירים ליידע אותם, לזרז אותם.
יעקב טסלר: שלא יהיה מצב שהילדים שאתם כל כך דואגים להם, ודואגים לעצמכם שיישארו מחוץ בלי מסגרת.
יעקב טסלר: שמענו בתחילת הישיבה מאמיר ש-60 אלף - - -
אמיר מדינה: יש עוד שבוע של רישום.
אמיר מדינה: לא נרשמים 110 אלף הורים - - - מתעסקים פה רק בהערכות.
אמיר מדינה: לא היה את המידע הזה אצל אף אחד.
אמיר מדינה: בשנה הבאה בעזרת השם אנחנו נדע.
יעקב טסלר: מה שחשוב לתגבר את המוקדים, שלא הצטרכו לחכות הרבה זמן.
אשר עזריאל: יש לציין, הרב טסלר, אני ניסיתי כמה פעמים – שלוש, ארבע דקות ויש מענה.
אשר עזריאל: אני ניסיתי.
אשר עזריאל: בשעות הצהריים דווקא היה בסדר.
יעקב טסלר: חברים, תודה רבה לכולם.
יעל רון בן משה: בוקר טוב לכולם, אני פותחת את ישיבת הוועדה בנושא: המצוקים הימיים.
יעל רון בן משה: אני מבקשת שנקפיד על מסכות במהלך הדיון, אלא אם שותים.
יעל רון בן משה: גם כשאני אשתה זה לא יהיה עם מסכה.
יעל רון בן משה: בהזדמנות זאת נאחל בריאות שלמה לכל חברינו חברי הכנסת, עובדי המשכן, ובכלל בציבור, שחולים.
יעל רון בן משה: חברת הוועדה ענבר בזק רק בבידוד, והלוואי שיישאר כך, היא מחוברת איתנו בזום, ונאחל גם לה שתעבור את זה בקלות.
יעל רון בן משה: בתחילת הישיבה, כהרגלי, הקראת שירה עברית קצרה.
יעל רון בן משה: אמרו לי השבוע שאיתן כבל היה עושה את זה.
יעל רון בן משה: אז בראבו, איתן כבל, הידד לשירה העברית.
יעל רון בן משה: עד סוף הקיץ / אדע את התשובה, / את פשר הקולות אלמד, / את כל החלומות, / אפתור את הפחדים / בסוף הקיץ שוב אשב בין ידידים.
יעל רון בן משה: // אהוד מנור, משירו "עד סוף הקיץ".
חיזקי סיבק: זה מתאים לדיון על המצוקים.
יעל רון בן משה: לגמרי.
יעל רון בן משה: אני משתדלת לבחור את המילים המתאימות.
יעל רון בן משה: נמצאים איתנו חברי הכנסת יוראי להב הרצנו וחברת הוועדה טטיאנה מזרצקי.
יעל רון בן משה: חבר הכנסת מאיר יצחק הלוי, יושב-ראש שדולת ערי החוף בכנסת, לא יכול להגיע, אבל כמובן שהוא מעודכן, ויכול להיות שהוא ירצה להעביר דרכי איזשהו מסר.
יעל רון בן משה: בהזדמנות זאת, ברכות לראש עיריית אילת החדש שנבחר אתמול, אלי לנקרי, אם אני לא טועה בשם, אז בהצלחה גם לעיר אילת.
יעל רון בן משה: היום הדיון על ההתמודדות עם מצוקי החוף, פניית ציבור שקיבלתי מראשת מועצת עמק חפר, ד"ר גלית שאול, ומסגנה שעוסק רבות בנושא איכות והגנת הסביבה, חיזקי סיבק.
יעל רון בן משה: בעקבות הפנייה של ד"ר שאול הגיעו פניות נוספות מראשי ערים ומועצות שמתמודדים גם הם עם הטיפול במצוקי החוף.
יעל רון בן משה: התחלנו לבחון את הנושא, וראינו שזה נושא שנדון בכמה פורומים, גם פה בכנסת, כבר למעלה מעשור היו דיונים בעניין.
יעל רון בן משה: אני חושבת שהגיעה העת לשים זרקור על הנושא החשוב הזה, שבקצה שלו יש גם סכנה לחיי אדם.
יעל רון בן משה: ביום יום יש עיסוק רב, משאבי ציבור רבים, ושמירה על החוף והסביבה, וראוי היה שננסה לבחון את הדברים ולסייע בפתרונות.
יעל רון בן משה: נמצאים איתנו בזום נציגים של משרד הפנים, משרד האוצר, המשרד להגנת הסביבה, מרכז השלטון המקומי, רמ"י.
יעל רון בן משה: כמובן שניתן להתייחס לכל מי שרוצה.
יעל רון בן משה: אני פותחת עם מעבר לחברי הכנסת, אם הם רוצים להגיד משהו, בבקשה.
יוראי להב-הרצנו: אקשיב ואחר כך אגיד.
יעל רון בן משה: אז הפונים יציגו את הנושא, ואחר כך נעבור להתייחסויות.
יעל רון בן משה: בבקשה.
גלית שאול: קודם כול בוקר טוב.
גלית שאול: אנחנו חייבים לומר תודה ליושבת-ראש הוועדה.
גלית שאול: תראו, אני שמחה מאוד על ההתייחסות הזאת ועל העלאת הנושא הזה היום, אבל כמו שסיפרת, זה לא נושא חדש.
גלית שאול: זה נושא שאנחנו מכירים.
גלית שאול: אחד הדברים שהפתיעו אותי יום אחרי אסון מירון, שקיבלתי טלפונים מכל מיני כתבים שרצו לעשות איזושהי כתבה על האסון הבא.
גלית שאול: הכותרת הייתה "הכתובת כתובה על הקיר", כשבעצם האמירה הייתה מה הדבר הבא שיכול לקרות, שאנחנו יודעים שיכול לקרות ובעצם לא מטפלים בו.
גלית שאול: עניתי להם שאי-אפשר לומר שהכתובת כתובה על הקיר כי האסון כבר קרה.
גלית שאול: אצלנו בחוף בית ינאי המצוקים התמוטטו על תושב שנהרג, איבד את חייו לפני כמה שנים בגלל הסיפור הזה.
גלית שאול: מאז המצב לא השתפר, הוא רק הורע.
גלית שאול: אני מדברת בשם עמק חפר, אבל אנחנו יודעים שלאורך חופי מדינת ישראל מצב המצוקים רע.
גלית שאול: רק אתמול קיבלנו עדות בדמות הדוח החדש שיצא בנושא של התחממות האקלים, והאמירות שם לגבי מצב המצוקים בעקבות ההתחממות הגלובלית היא שהמצב הולך להיות רע מאוד.
גלית שאול: אין תקווה שהמצב הזה ילך וישתפר אם לא נטפל בו, כלומר, צריך להסתכל בעיניים פקוחות ולהגיד: יש לנו סוגיה שחייבים לטפל בה.
גלית שאול: נשפכו כל כך הרבה מים בנושא הזה, נכתבו דוחות מבקר המדינה, ועודכנו, הרשויות ערכו דיונים מפה ועד להודעה חדשה, וישבנו וטענו ואמרנו: חברים, הגיע הזמן לעשות.
גלית שאול: אנחנו יודעים מהו האתגר, אנחנו יודעים שהיום האדם מסוגל להגיע לירח אם הוא רוצה, הוא גם מסוגל לטפל במצוקים.
גלית שאול: זה לא סוף העולם, זאת בסך הכול סוגיה של כמה מיליונים – זה נכון, זה כסף, אי-אפשר לעשות את זה ביום אחד – אבל היום כבר כולם מבינים שהסיטואציה לא הגיונית.
גלית שאול: אני חייבת לומר שבראשית הדרך שלי – אני שנתיים וחצי ראשת מועצה, זה לא הרבה זמן – משרד הפנים אמר לי: זה לפתחך, את חייבת לטפל בזה.
גלית שאול: היום גם משרד הפנים הבין שהרשויות לא יכולות לטפל בדבר הזה.
גלית שאול: הרעיון הלא הגיוני שכל רשות תטפל בשטח שלה הוא באמת משהו שלא ניתן בכלל לשקול אותו.
גלית שאול: דמיינו לעצמכם שיש כביש 2 שעובר בכל מדינת ישראל מצפון לדרום, שכל מועצה תטפל בכביש 2 איך שמתאים לה.
גלית שאול: ואז אותו בן אדם, אותו אזרח שייסע על כביש 2, במקום אחד – אולי כי תהיה מועצה שיש לה את היכולת להקים כביש יפה ומצוין – הוא ייסע בטוב, ובמקום אחר יהיו לו בורות, והאתגר יהיה גדול.
גלית שאול: כשמטילים אתגר לאומי על רשויות מקומיות בדרך הזו, ודורשים מהם להשקיע מיליונים מהכספים של התושבים שלנו, שגם ככה אנחנו יודעים שהרשויות היום לא נמצאות במקומות חזקים – רק כדי לסבר את האוזן, 120 מיליון ש"ח יעלה הטיפול בקטע הקריטי במצוקים בעמק חפר – האם רשות יכולה לעשות זאת?
יעל רון בן משה: זה חד-פעמי?
גלית שאול: חד-פעמי, בוודאי.
יעל רון בן משה: ואחרי זה יש אחזקה?
גלית שאול: אחר כך יש תחזוקה, והכול.
גלית שאול: התשלום הוא 120 מיליון ש"ח בקטע הכי בעייתי, לא בכל המצוקים.
גלית שאול: זאת בחינה שנעשתה לפני כמה שנים.
גלית שאול: כרגע מדברים על 120 מיליון ש"ח רק לקטע הזה.
גלית שאול: במקום הזה של ההבנה התקדמנו קצת, קיבלנו 4 מיליון ש"ח.
גלית שאול: ב-4 מיליון ש"ח האלה, תבינו, בנינו קטע קיר ים.
גלית שאול: הסברנו שכשבונים - - -
חיזקי סיבק: שהיו מיועדים רק לתכנון.
גלית שאול: בדיוק.
גלית שאול: אמרנו שאנחנו רוצים להראות ביצוע כדי שהמדינה תרגיש שמשהו קורה ב-4 מיליון ש"ח שהיו מיועדים לתכנון מה-120.
גלית שאול: אמר לי מנכ"ל המשרד: אנחנו רוצים לראות גם ביצוע בדבר הזה.
גלית שאול: אמרנו: בסדר, נבצע, שהמדינה תראה שמשהו קורה.
גלית שאול: ויסבירו המומחים שאולי ידברו כאן אחריי, כששמים 4 מיליון ש"ח בקיר ים היכולת שלו לשרוד בלי השקעה נוספת היא קטנה.
גלית שאול: ההארכה שלו אפילו בחצי מטר הייתה עוזרת.
גלית שאול: ביקשנו עוד 2 מיליון ש"ח כדי להשלים ל-650 את הקטע הכי דחוף, לא קרה; ביקשנו 200,000 ש"ח כדי להשלים עוד תיקון שיכול היה לעזור לקראת החורף, לא קרה; וכן הלאה, וכן הלאה.
גלית שאול: אנחנו חושבים שהמדינה מתעלמת מהחובה שלה, מהאחריות שלה כלפי המצוקים.
גלית שאול: זאת סוגיה לאומית, זאת לא סוגיה של רשות כזאת או אחרת.
גלית שאול: יש לנו שטח של שמונה קילומטר חופים בעמק חפר.
גלית שאול: המבקרים בחופים שלנו הם לא תושבי עמק חפר.
גלית שאול: בעמק חפר יש 43,000 תושבים, למעלה מ-2 מיליון איש מגיעים אל החופים.
גלית שאול: האזור של המצוקים מוצף במבקרים מכל מדינת ישראל.
גלית שאול: יש לנו חוק עזר שבגינו אנחנו מסתובבים ומבקשים מאנשים להתרחק.
גלית שאול: להגיד לכם שהם מבצעים את זה, להגיד לכם שהם לא נמצאים שם כל הזמן, להגיד לכם שאנחנו נמצאים בשמונה קילומטר כל הזמן?
גלית שאול: אני אשקר אם אני אגיד את זה.
גלית שאול: הכתובת כתובה על המצוק.
גלית שאול: אנחנו חייבים להכין תוכנית תקצוב.
גלית שאול: נתנו 4 מיליון בשלב הראשון, אני מבינה, מתוך ה-120 מיליון ש"ח.
גלית שאול: תנו את השלב הבא, תגידו בשנה הבאה עוד 15 מיליון, עוד שנה עוד 20 מיליון, אני לא יודעת, אבל תוכנית רב-שנתית שאפשר להתייחס אליה בצורה הגיונית.
גלית שאול: יותר מזה, הגיע הזמן שהמדינה תשנה את החלטת הממשלה שקבעה, שרשות המצוקים עוסקת רק בחלק הימי של האתגר, כיוון שאי-אפשר להפריד בין החלק הימי לחלק היבשתי.
גלית שאול: חייבים לראות את התמונה כולה, וצריך גוף אחד שיתייחס לסוגיה הזאת כמו סוגיה לאומית.
גלית שאול: זאת סוגיה לאומית.
גלית שאול: מי שמטפל בסוגיות לאומיות זאת המדינה בכוחות שלה, ביכולות שלה.
גלית שאול: אנחנו שם בשביל לעזור בהיתרים, אם צריך לעזור בביצוע, כל דבר, כל תפקיד שיוטל עלינו אנחנו מוכנים לקחת.
גלית שאול: אנחנו לא יכולים לקחת את האחריות לסוגיה הזאת.
גלית שאול: 120 מיליון ש"ח זה רבע מהתקציב של עמק חפר, איך אפשר לעשות את זה?
גלית שאול: אני לא יודעת.
גלית שאול: המדינה חייבת לבחון את ההחלטה הזאת, חייבת לתת אחריות.
גלית שאול: יש לה גוף שהיא הקימה לעסוק בנושא המצוקים, יש אנשים שיכולים לקחת את הנושא הזה קדימה.
גלית שאול: וגם, כך גונב לאוזניי בדיונים הקודמים, יש שם גם תקציבים.
גלית שאול: צריך לדעת להוציא את התקציבים האלו, וכרגע להפנות את תשומת הלב לטיפול מיידי במצוקים.
יעל רון בן משה: בסדר גמור.
יעל רון בן משה: תודה רבה, ראשת המועצה.
יעל רון בן משה: הסגן רוצה להוסיף משהו?
חיזקי סיבק: אם יהיה משהו אז אני אתייחס.
יעל רון בן משה: מישהו מראשי הערים שאיתנו רוצה להתייחס בשלב הזה – תומר גלאם מאשקלון; בשמת מימון, ראשת העיר חדרה; או נציג מרכז השלטון המקומי, אופיר פז פינס או קרנית גולדווסר.
יעל רון בן משה: נשמע את עמדת השלטון המקומי לפני שאנחנו עוברים להתייחסויות נוספות.
צביקה גנלדמן: אפשר מילה בהמשך לדברים של גלית?
יעל רון בן משה: בבקשה, ראש העיר חדרה, צביקה גנדלמן.
צביקה גנלדמן: בוקר טוב, אני רוצה רק לתמוך במה שגלית העלתה.
צביקה גנלדמן: אני יכול לשתף אתכם באירוע משבוע שעבר.
צביקה גנלדמן: אני מקבל דוח שאני צריך לסגור עכשיו את אחד המקומות היפים בארץ, מי שמכיר, בית חנקין.
צביקה גנלדמן: זה בית קפה על מצוק על הים בעיר חדרה, וכמובן, לסגור את השביל, את דרך המעבר שלמעשה מובילה לאורך החוף, בגלל איזשהו סקר שנעשה, שאני לא מתווכח איתו.
צביקה גנלדמן: ההוראה כרגע היא: סגור את בית הקפה, זה בית לשימור, וסגור את דרך החוף.
צביקה גנלדמן: גם עם ההוראה הזאת, המצוק במקום הזה שהוא נמצא, זה לא רק לסגור את דרך החוף, אני צריך גם לסגור את הים, כי סלעים שייפלו משם לא ייפלו על השביל הצר של הולכי הרגל, הם יידרדרו לתוך המים, ובמים האלה במקרה באזור הזה יש בריכות קטנות שהורים, ילדים, מסתובבים שם.
צביקה גנלדמן: אני רוצה לתמוך במה שגלית אמרה, שזהו עניין לאומי, ויש גם חברה ממשלתית, שלדעתי נקראת "למצוקי הים" או משהו כזה.
צביקה גנלדמן: צריך לסמן את הדבר הזה כמשימה לאומית, לתקצב אותו, ולהתייחס לאירוע הזה כאירוע בטיחותי, כמו כל נושא, כמו לאירוע בטיחותי בבית הספר, שאם הוא לא יהיה ברמה נאותה בית הספר לא ייפתח או כמו בבטיחות בדרכים, וכיוצא בזה.
צביקה גנלדמן: והאירוע הוא לא אירוע של ראשי הערים.
צביקה גנלדמן: אני לא יודע אם חברי הכנסת יודעים, יש יותר מראש עיר אחד שהיה אומר: חברים, מדינת ישראל היקרה, קחו את החופים, תנהלו אותם, תתחזקו אותם, כי אין שום היגיון שתושב שלנו לאורך כל קו החוף יממן שירות לכל תושבי מדינת ישראל.
צביקה גנלדמן: אז כאן, לפני שאנחנו עוסקים בלפתור את בעיית השירותים על החוף עצמו, זה עניין בטיחותי ממדרגה ראשונה, וזה צריך להיות פרויקט לאומי, ולטפל בו כמה שיותר מהר.
צביקה גנלדמן: תודה רבה ויום טוב.
יעל רון בן משה: תודה רבה, ראש העיר.
יעל רון בן משה: בבקשה, חברי הכנסת.
יוראי להב-הרצנו: טטיאנה, את רוצה לדבר לפניי?
יוראי להב-הרצנו: גברתי יושבת-הראש, תודה רבה לך על העלאת הנושא החשוב הזה לסדר-היום.
יוראי להב-הרצנו: האמת שאני קצת מבולבל, כי אני חי איזשהו דז'ה וו, הייתה ישיבה בנושא בוועדת הפנים בראשות חברת הכנסת לשעבר מיקי חיימוביץ', שבה הנושא הועלה והובהר מעל לכל ספק.
יוראי להב-הרצנו: אני חושב שגם הגורמים הממשלתיים, גם במשרד הפנים וגם במשרד ראש הממשלה, היו תמימי דעים בצורך להתייחס למשאב הזה כמשאב לאומי, ולסוגיה הזאת בתור משבר לאומי.
יוראי להב-הרצנו: מדובר במצוקים שמתחילים מאשקלון בדרום ועד חדרה בצפון.
יוראי להב-הרצנו: לא ייתכן, הציפייה של המדינה כאילו שש רשויות תשקענה מאות מיליוני שקלים בהגנה מפני התמוטטות של המצוקים היא פשוט בלתי נתפסת.
יוראי להב-הרצנו: מדובר בסכנת חיים.
יוראי להב-הרצנו: ילד בן תשע בבת ים נפטר אחרי שהוא התמוטט כתוצאה מהתמוטטות של סלעים.
יוראי להב-הרצנו: מדובר בסכנת חיים, וכאילו הזמן עובר ושום דבר לא מבוצע מלבד הפירורים שבטובה הממשלה או המדינה העבירה לחלק מהרשויות.
יוראי להב-הרצנו: צריך להבין שמדובר פה במשבר לאומי שדורש התייחסות לאומית.
יוראי להב-הרצנו: צריך לוודא ולתת לחברה הממשלתית להגנה מפני התמוטטות מצוקים גם את הכלים וגם את המשאבים להתמודד עם הסוגיה הזאת לא רק בתוך הים, אלא גם בשטח יבשתי.
יוראי להב-הרצנו: אני לא יודע אם יש פה נציגות ממשרד ראש הממשלה, שלהערכתי היא מחזיקה את החברות הממשלתיות.
יוראי להב-הרצנו: ואם זה לא הם אז זה עבר למשרד האוצר.
יוראי להב-הרצנו: אני אשמח לשמוע התייחסות למה לא מועברים התקציבים הנאותים להתמודדות עם הבעיה הזאת?
יוראי להב-הרצנו: האם הם באמת סבורים שזאת בעיה של המועצה האזורית עמק חפר או של עיריית חדרה או של עיריית הרצליה?
יוראי להב-הרצנו: יש יותר שאלות מתשובות.
יוראי להב-הרצנו: אני חושב שזה נושא שפשוט הזמן אוזל, זאת סכנת חיים, אנשים בסכנה מיידית למות.
יוראי להב-הרצנו: כשאתה נופל ממצוק אתה לא נפצע, אתה הולך לעולמך.
יעל רון בן משה: בהחלט.
יעל רון בן משה: או כשנופל עליך.
יוראי להב-הרצנו: מדובר בסכנת חיים, ובמחדל שבעיני אם הוא לא ייפתר זה יישב על כולנו.
יוראי להב-הרצנו: ולכן אני לא מצליח להבין גם מה הבעיה, אם זו בעיה בירוקרטית, אם זו בעיה תפיסתית.
יוראי להב-הרצנו: יושבים פה שלושה חברי קואליציה, לא שלושה חברי אופוזיציה, ולכן אני חושב שנכון וראוי לתת לנו תשובות שיספקו אותנו.
יוראי להב-הרצנו: אני לא מצליח להבין איפה הדברים עומדים.
יוראי להב-הרצנו: אני מאוד מקווה שבעוד חצי שנה לא נחזור – בין אם זה לוועדת הפנים או לוועדה שלך, גברתי – על מנת לשוב ולהעלות את הנושא החשוב הזה.
יוראי להב-הרצנו: בואו נקבל תשובות שיספקו את דעתנו, ובאמת ייתנו מענה ואפשרות אמיתית לראשי הרשויות לעשות את העבודה שלהם ולהגן, לא רק על תושביהם, אלא גם על כל אזרחי ישראל שבאים ופוקדים את המשאב הלאומי הזה שהם חופי הים שלנו.
יעל רון בן משה: תודה רבה, חבר הכנסת.
יעל רון בן משה: בבקשה, חברת הכנסת מזרסקי.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: בוקר טוב לכולם, גברתי היושבת-ראש, כל המשתתפים, לפני הדיון של היום התכוננתי.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: מצאתי דוח של מבקר המדינה שהתפרסם לפני שנה, שמתאר את המצב וגם, מה שהכי מעניין, מצאתי שם שכבר הייתה החלטה של המדינה, של הממשלה ב-2011 שהמדינה לוקחת אחריות על תחזוקה וחיזוק והגנת המצוק, מצוקים מאשקלון עד חדרה לאורך כל החופים.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: ועד עכשיו חלק ניכר מהעבודות שהמליצו לעשות ולבצע לא בוצעו.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: בדוח מבקר המדינה שנמצא עכשיו על שולחני – אני יכולה למסור לך אותו, כדי לחסוך זמן להעביר אותו לביצוע – חייבת להיות בחינה מקיפה של אומדנים כמה זה יעלה.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: פה צריכה להיות עבודה משותפת גם של המשרד להגנת הסביבה, גם של משרד ראש הממשלה, ולעשות בחינה מקיפה של אומדנים, ולמנות את הגוף המבצע את העבודות.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: אנחנו נמצאים בסכנה.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: זה לא רק עמק חפר, זה לאורך 45 קילומטר, כפי שאני מבינה.
יעל רון בן משה: נכון.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: אנחנו לא יכולים לדחות את זה.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: ועכשיו כשאנחנו לקראת דיונים לאישור התקציב אנחנו חייבים להכניס את זה לפרק.
יעל רון בן משה: תודה על הדברים החשובים, חברת הכנסת מזרסקי.
יעל רון בן משה: אכן, נעביר לכל מי שירצה את דוח מבקר המדינה לשנת 2020 בנושא הזה.
יעל רון בן משה: החלטת הממשלה בשנת 2011 התקבלה, לצערנו, אחרי האסון בבית ינאי שגבה חיי אדם עם התמוטטות מצוק על שוהים בחוף.
יעל רון בן משה: הדיון בוועדה הזאת בא בעקבות פניות הציבור ששואלים מה קורה כאן?
יעל רון בן משה: למה הדברים לא מתבצעים?
יעל רון בן משה: למרות שיש החלטת ממשלה, למרות שהיו דיונים ועוד דיונים ועוד דיונים.
יעל רון בן משה: ננסה לצאת מפה עם החלטות, לפחות לגבי הפעולות שאנחנו יכולים לעשות.
יעל רון בן משה: נראה גם מה לגבי שאר גורמי המקצוע.
יעל רון בן משה: בזום, חברת הכנסת בזק מבקשת להביע את עמדתה.
ענבר בזק: בוקר טוב, אני מתנצלת, אני בבידוד, מחכה לתוצאות קורונה, לכן הצטרפתי אליכם בזום היום.
ענבר בזק: אני רוצה להצטרף ולחזק דברים שאמרו ד"ר גלית שאול וחבר הכנסת הרצנו, שאין סיבה שהטיפול במפגע הזה, שהוא מפגע, כמו שאמר חבר הכנסת להב הרצנו, שמהווה סכנת חיים, וזה חייב להיות באחריות המדינה, אי-אפשר להפיל את זה על הרשויות.
ענבר בזק: אגב, לא קראתי את דוח מבקר המדינה, אבל נתקלתי במסמך שכבר נכתב ב-2010 על ידי המשרד להגנת הסביבה והמכון לחקר ירושלים, וכבר אז הומלץ לטפל בהקדם במפגע הזה לפני שייגבה חיי אדם.
ענבר בזק: אנחנו 11 שנים אחרי.
ענבר בזק: זה חמור מאוד בעיניי ש-11 שנים כבר ידעו על המפגע הזה ולא נעשה דבר.
ענבר בזק: אני מצטרפת למה שנאמר עד כה, זה באחריות המדינה.
ענבר בזק: אנחנו חייבים למצוא את התקציב, למצוא את הדרך לטפל בזה לפני שייגבו עוד חיי אדם.
יעל רון בן משה: תודה רבה ובריאות, חברת הכנסת בזק.
יעל רון בן משה: בזום, רפאל ימין, מנהל אגף החופים בנתניה; ואחריו נעבור לאילן לביא, מנכ"ל החברה הממשלתית להגנת מצוקי חוף הים התיכון.
רפאל ימין: בוקר טוב לכולם, אצלנו בנתניה התחילו לטפל בנושא הזה, התחלנו את התהליך.
רפאל ימין: בימים אלה התחילו פרויקט של בניית 12 שוברי גלים לאורך המצוק ביחד עם החברה למצוקים והמשרד לאיכות הסביבה.
רפאל ימין: זה פרויקט שראשת העיר עובדת עליו כ-15 שנה בשביל שהתהליך הזה יצא לפועל.
רפאל ימין: אני עושה סיור כל בוקר לאורך החופים, ואני יכול להבין את ראשי הערים ואת מנהלי אגפי החופים בחופים אחרים, המצב קשה במצוקים.
רפאל ימין: לצערי, האלטרנטיבה שיש, שגם אותה אתם צריכים לבחון, זה שוברי גלים, זאת האלטרנטיבה שמדינת ישראל מציעה.
רפאל ימין: עשיתי סמינריון בתואר השני על קריסת המצוקים בישראל וההשפעות הכלכליות והסביבתיות על זה.
רפאל ימין: בעולם הוציאו את שוברי הגלים החוצה, משתמשים באלטרנטיבות אחרות, בריפים מלאכותיים, ובחיזוק המצוק על ידי צמחייה, במסלעות לאורך המצוק, ודברים כאלה.
רפאל ימין: אני יודע שזה לא תמיד עוזר, ריף מלאכותי זאת אלטרנטיבה הרבה יותר טובה ויותר זולה מאשר שוברי גלים שמקימים לאורך חופי ישראל.
רפאל ימין: כשבנתניה מקימים שוברי גלים זה משפיע על מקומות אחרים, כמו למשל כשהקימו את המרינה בהרצליה, זה השפיע על נתניה.
רפאל ימין: עכשיו מקימים בנתניה, זה ישפיע על חדרה ועל בית ינאי.
יעל רון בן משה: בוודאי.
רפאל ימין: אלו גם דברים שתיקחו בחשבון במהלך ההתמודדות העתידית שלכם.
רפאל ימין: זה מה שיש לי להוסיף.
יעל רון בן משה: תודה רבה.
יעל רון בן משה: פה באולם חיזקי סיבק; ואחריו – אילן בזום.
חיזקי סיבק: לא אחזור על דברים שכבר נאמרו, ובעצם כמעט כל דבר שאני אגיד הוא חזרה על דברים.
חיזקי סיבק: אני חושב שזאת מילת המפתח, כי בעצם מה שאמר חבר הכנסת להב הרצנו נכון, והוא בטח אמר את אותם דברים בדיון אצל מיקי חיימוביץ', ומה שאמרה חברת הכנסת מזרסקי הוא נכון, וכמובן הסקירה של ראשת המועצה שלנו.
חיזקי סיבק: כל מה שאמרו פה נכון.
חיזקי סיבק: אני חושב שהמבחן האמיתי של כל נושא המצוקים זה לא שאנחנו נחזור ונסכים כולנו שזאת בעיה לאומית, כי כולם, כולל משרד הפנים, מסכימים שזאת סכנת חיים.
חיזקי סיבק: כולם מסכימים, ויש הוכחה אמפירית שיש לזה פתרונות כאלו או אחרים, ושהחברה למצוקים צריכה לטפל גם בהגנות יבשתיות וגם בהגנות הימיות.
חיזקי סיבק: עד עכשיו זה כל מה שצריך פלוס תקציב, זה הכול, ותוכנית רב-שנתית, גם אם התקציב כולו לא מוקדש לשנה אחת.
חיזקי סיבק: אז מילת המפתח פה היא לבצע ולעקוב אחרי העשייה.
חיזקי סיבק: אני חושב שהוועדה צריכה לדרוש ממי שאחראים לנושאים הרלוונטיים – בין אם זה מי שאחראים במינהל ותכנון מבחינת תמ"א 9/13, שהיא התמ"א הרלוונטית, בין אם זה מי שאחראי מבחינת החברה למצוקים – לקבל איזשהו דיווח שוטף, וכמובן גם מבחינת המשרדים עצמם לגבי העברת הסמכויות לחברה למצוקים.
חיזקי סיבק: רק התייחסות להערה של רפי לגבי המרינות.
חיזקי סיבק: אנחנו לא בדיון פה לגבי הפתרונות הימיים, לצורך זה יש מומחים, יש יתרונות וחסרונות, אבל אכן אנחנו צריכים לזכור, ולנו יש רגישות מיוחדת בעמק חפר לנושא של שוברי הגלים ובעיית הסעת החול.
חיזקי סיבק: מי שמכיר את מה שקרה במפרץ חיפה כתוצאה משוברי גלים והסעת החול באזור חופי הקריות מבין כמה גדולה הבעיה הזאת, וצריך לתת עליה את הדעת.
חיזקי סיבק: אבל יש פתרונות ימיים אחרים, מתאימים או לא מתאימים, כמו גיאוטיובים.
חיזקי סיבק: לכל אחד יש את הדעה שלו לגבי היתרונות והחסרונות שלהם.
חיזקי סיבק: אני חושב שזאת לא הזירה כרגע.
חיזקי סיבק: כרגע המטרה היא להסיע במובן החיובי את כל המהלך הזה של הטיפול במצוקים מנקודה לנקודה.
חיזקי סיבק: כי מה שקורה זה שאנחנו מקיימים דיון, נפרדים בהסכמה, וחוזרים חצי שנה אחר כך לדיון דומה בתקווה שבאותו פרק זמן בתווך לא קרה אסון בינתיים.
חיזקי סיבק: והאסון ממשמש ובא.
גלית שאול: סליחה, רק להגיד שמה שאמר חיזקי עכשיו בדיוק מדגיש את הפער הזה בין משהו שמנוהל לאומית לבין זה שכל רשות בוחרת בפתרונות שמתאימים לה, ובעצם מייצרת מצב שבו במקום אחד יהיו שוברי גלים, במקום אחד גיאוטיובים, אלו ישפיעו לכאן, אלו ישפיעו בדרך אחרת.
גלית שאול: אין שום ראייה לאומית, זה בלתי נתפס.
יעל רון בן משה: מערכתית לאומית.
יעל רון בן משה: מצטרף אלינו חבר הכנסת פרופ' אלון טל, תסדיר נשימה, ונעבור אליך.
יעל רון בן משה: אילן לביא, מנכ"ל החברה הממשלתית להגנת מצוקי חוף הים התיכון; ואחריו – אופיר פינס ממרכז השלטון המקומי, יו"ר פורום רשויות החוף.
יעל רון בן משה: אילן, בבקשה.
אילן לביא: שלום וברכה, בחודשיים האחרונים אני המנכ"ל של החברה הממשלתית להגנת מצוקי חוף הים התיכון.
אילן לביא: זאת חברה שפועלת תחת החברה להגנת הסביבה.
אילן לביא: מכיוון שאת רוב ראשי הערים שיושבים פה בדיון פגשתי אישית לדיוני חירום, אז אני רוצה להצטרף לתחושה, שזאת למעשה המציאות שאנחנו חושבים, שהמצוק נמצא במצוקה.
אילן לביא: גם תהליך הפתרונות שאנחנו רוצים להגיע אליו מהר מורכב, כי הוא נוגע גם בהמון המון היבטים סטטוטוריים, המון היבטים סביבתיים, וכמובן תקציביים.
אילן לביא: מדינת ישראל החליטה לחלק את האחריות על ההגנה על המצוק בין הים לבין היבשה – כאשר החברה שאני עומד בראשה אחראית על ההגנות הימיות, ואני אפרט כמה דברים שעשינו ממש לאחרונה – והשאירו את ההגנות היבשתיות לראשי הערים.
אילן לביא: רק אתן דוגמה משבוע שעבר אחרי דוח הנדסי שביצענו על בית חלקין, כי אנחנו כחברה ממשלתית וגם מייעצים לרשויות על הגנות יבשתיות, בפעולה מהירה הגעתי לראש העיר, והוא מייד הנחה לעצור את הסכנה הבטיחותית.
אילן לביא: אבל מחר בבוקר הוא צריך להתחיל לטפל במקום, ותהליך התקצוב של ההמלצות שאו-טו-טו נשלח לו יהיה ארוך.
אילן לביא: מכיוון שמדובר פה למעשה בשתי זרועות, שלא תמיד מדברות אחת עם השנייה, אז יש חשש שלא נצליח להגיע לפתרונות שכולנו כל כך רוצים.
אילן לביא: מבחינת החברה הממשלתית, אני רוצה לספר לכם בדקות האלה לפחות על שלושה פרויקטים שקורים.
אילן לביא: בימים האלה אנחנו מזינים חול בבת ים כדי להרחיק את קו החוף ולעבות אותו כדי למנוע נסיגת חוף, קריסה של מצוקי הים בבת ים.
אילן לביא: זה לא אירוע מושלם, כי אין לנו הגנה ימית, אבל חשבנו שזה דחוף.
אילן לביא: וזה כלי שנצטרך לבצע יותר ויותר במצבי חירום עד שנשלים את ההגנות הימיות, ונתייחס גם כמובן לעמק חפר.
אילן לביא: הדבר השני שקורה זה הגנה קבועה.
אילן לביא: הגנות קבועות בנתניה, תהליך של כמעט 15 שנה להקמת 12 שוברים.
אילן לביא: אנחנו לקראת סיומו של הראשון.
אילן לביא: בתוך שנה עד שנה וחצי נסיים את כל 12 השוברים.
אילן לביא: אנחנו חושבים שזה ייתן מענה.
אילן לביא: זה יגובה כמובן גם בהזנת חול.
אילן לביא: הפרויקט הנוסף שסיימנו לאחרונה זה פרויקט הגנות באשקלון, גם הגנה קבועה.
אילן לביא: שיקמנו שם שובר גלים חשוב מול המצוק, אגב, המסוכן ביותר בארץ.
אילן לביא: ובמקביל, אנחנו עושים תחזוקה להגנות הזמניות ששמנו בצורת גיאוטיובים מול הגנת החוף.
אילן לביא: יש לנו תוכניות להמשיך ולהרחיב את הפעולה, חלקן מתוקצבות בשלב א', חלקן עלו לתקצוב לשלב ב', כמו הרצליה ובת ים.
אילן לביא: אנחנו מקווים ומצפים שהמשרד להגנת הסביבה, שאנחנו עובדים איתו כמובן בתיאום ובשיתוף פעולה מלא, גם ידע לקחת את זה קדימה לאוצר ולתקצב לנו את השלב השני כדי שנוכל לתת לראשי הערים, שמדברים פה מדם ליבם, תוכנית רב-שנתית להשלמה של הגנות על המצוקים.
אילן לביא: אני רוצה להגיד עוד כמה דברים.
אילן לביא: רק השנה איבדנו 40,000 קוב של מצוק.
אילן לביא: מדובר באלפי אלפי דונמים.
אילן לביא: גם כלכלית יש לזה המון המון ערך.
אילן לביא: אני מדבר גם על סכנת בטיחות, גם סכנה כלכלית, וגם סכנה סביבתית, וכנראה שזה ילך ויגבר.
אילן לביא: ההבנה שלנו שמשבר האקלים, כמו קורונה, לא מתחשב בכוונות שלנו, רק במעשים שלנו.
אילן לביא: במצב הים, גובה הים עד 2050 צפוי לעלות מעל חצי מטר.
אילן לביא: מדובר בכמעט כניסה של עוד חמישה מטר פנימה.
אילן לביא: אז כל מי שיש לו חוף של עשרה מטר שנשאר לו, צפוי כנראה לא להשתמש בו גם בקיץ ולא רק בסערות חורף.
אילן לביא: זאת נקודה ראשונה.
אילן לביא: נקודה שנייה, לגבי העלייה בתדירות של הסערות, כנראה שאנחנו מדברים על עלייה שבין 30% ל-40% יותר סערות, וגם חומרתן תעלה לפחות בין 80 סנטימטרים ל-1.3 מטר.
אילן לביא: אני מתבסס פה על נתונים שהם עוד לא מהדו"ח האחרון שהגיע, אבל הם מראים שקצב ההכאה של הים על המצוק הולך וגובר.
אילן לביא: אני חושב שארגז הכלים שקיים היום, ואני לא מדבר דווקא על תקציב, שנותן לי התמודדות עם המצוקים, חייב להתעדכן.
אילן לביא: קצב הוועדות, קצב התכנון, שתלוי חלקו בנו וחלקו לא בנו, בגלל כל המורכבות של הטיפול, למעשה בשלושה סוגים – זה ים, שיש לו את המורכבות שלו; זה חוף שיש לו את המורכבות שלו; וזה מצוק.