GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני סירקין: ראיתם את היופי הזה של הסרטון שצילמתי הבוקר, אני במאי סרטים, לשמחתי אמרתי שאני אעשה סרטון קטן ואנציח את הפארק היפה הזה.
דני סירקין: אנחנו מבקשים שהדבר הזה יבוטל, אנחנו רוצים לשבת עם הגורמים המתכננים, אנחנו רוצים לראות חלופות, אנחנו רוצים להבין מה הולך להיות שם, וזה כואב לנו מאוד.
דני סירקין: אנחנו גם לא מבינים מה יהיה, אם הרכבת הזאת הולכת לעשות איזה מנוחה והרכבת הזאת תיסע כל חמש דקות, האם היא תחצה את הצומת הראשית הזאת 10 פעמים ביום?
דני סירקין: מה יהיה שם?
דני סירקין: אנחנו לא מבינים כלום, אנחנו מבקשים עזרה.
יוראי להב-הרצנו: דני תודה רבה על הדברים שלך.
יוראי להב-הרצנו: אמנם אני משוכנע שאתה יוצר סרטים מוכשר, אבל לא צריך כשרון רב כדי להנציח או להמחיש את היופי של החורשה באמת יוצאת הדופן שיש בהרצליה.
יוראי להב-הרצנו: אתה יודע, כשדיברת ראיתי מאחוריך את התמונות, זו באמת בכיה לדורות במידה ויכרתו שלא לצורך את החורשה הזאת, זו ריאה ירוקה, זה אסון אקולוגי.
יוראי להב-הרצנו: תודה רבה לך מאוד על הדברים.
יוראי להב-הרצנו: לפני שנשמע את נת"ע כן חשוב לי לשמוע את החלופות.
יוראי להב-הרצנו: נמצא איתנו עמירם שהוא מהנדס דרכים בהשכלתו.
עמירם סטרולוב: אני מהנדס תנועה אבל עוסק במערכות תחבורה ב-30 שנים האחרונות.
עמירם סטרולוב: אני בוגר הטכניון.
יוראי להב-הרצנו: לפני שאנחנו שומעים את נת"ע ובהמשך לדברים החשובים של דני אני אשמח לשמוע ממך כמהנדס תנועה האם ישנן חלופות לעקירת פארק אהוד מנור בהרצליה שאנחנו רוצים כולנו לשמור עליו, באופן שישרתו את הצרכים כפי שהוגדרו על ידי נת"ע ומשרד התחבורה?
עמירם סטרולוב: קודם כל לדעתי התשובה היא כן, וגם כתוב בדו"ח ששלחתי.
עמירם סטרולוב: בעקרון, קודם כל הרכבת באמת מגיעה עד אבא אבן, היא לא חוצה אותו.
עמירם סטרולוב: התחנה הסופית היא בישעיהו ליבוביץ', קצת קודם, והרכבת עצמה כפונקציה או כתפקוד, לא חוצה, אין צורך בזה.
עמירם סטרולוב: מה שכן, הם נדרשים להחזיר אותה, נת"ע ומי שמתכנן רכבות יודע שצריך להחזיר אותה לכיוון ההפוך, כתוצאה מזה הם צריכים לוגיסטית מסילות דיור לרכבת ומפלגים.
עמירם סטרולוב: רכבת צריכה לגור באיזה שהוא מקום אבל יותר מזה היא צריכה לנסוע ולחזור בנתיב השני במסילה מערבית יותר, או הפוך, תלוי איך היא מגיעה.
עמירם סטרולוב: לכן הם רצו, ואני מניח, ותיכף נשמע את נת"ע.
עמירם סטרולוב: דרך אגב, רק לשים לב, יש פה בצומת הזה של אבא אבן ונעמי שמר וישעיהו ליבוביץ, יש לנו הגעה של תכנון של המטרו, קו M3, של המטרו שמגיע ממזרח, מכיוון אפקה, ששם גם נתתי חוות דעת לפני 3-4 חודשים, יחד עם עו"ד ענת והסברנו ושינינו כמה דברים שם באמת לאור הלמידה שלנו, את התהליך עם נת"ע.
עמירם סטרולוב: ועוד הדרך יכול להיות שתשונה גם יותר בהמשך.
עמירם סטרולוב: אבל הרכבת מגיעה לפה, חוצה את אבא אבן מערבה, וממשיך כנראה עד למרינה.
יוראי להב-הרצנו: אני מבקש שיראו את הדיאגרמה.
עמירם סטרולוב: כמו שאתם רואים, הצומת אבא אבן, מצפונו, בפינה הצפון מערבית אתם רואים את הגינה היפהפייה הזאת, ובהמשך משמאל, מערבה, אתם רואים את הפארק כולו.
עמירם סטרולוב: הרכבת הייתה אמורה להגיע עד קרוב לצומת אבא אבן מדרום, מרחוב ישעיהו ליבוביץ', ופה בצומת הזה מימין, ממזרח, מגיע המטרו וממשיך מערבה לאורך אבא אבן.
עמירם סטרולוב: כך כשאני מדבר על קונספט תכנוני בכלל הייתי רוצה לראות שילוב מערכות בין המטרו לרכבת הקלה, לוקח את התחנה הסופית לא באבא אבן, וזאת החלופה המועדפת שאנחנו מציעים, ותיכף אתייחס לגבולות התכנית ודברים מסוג זה, אבל אם הרכבת לפי החלופה שאנחנו מדברים עליה תסיים, תסתובב שמאלה ויש רדיוסים, מהנדס המסילות בדק ואפשר לשתף אותו, מי שעבד על זה הוא אחד הבכירים בארץ בתכנון רכבות, הוא היה איש האסטרטגיה ומהנדס של תכנון רכבת ישראל במשך שלושה עשורים.
יוראי להב-הרצנו: עמירם, אני רוצה למקד אותך כי אנחנו קצרים בזמן ואנחנו צריכים לשמוע עוד הרבה מאוד דוברים.
עמירם סטרולוב: הנה אני מתמקד.
יוראי להב-הרצנו: מעולה.
יוראי להב-הרצנו: אז אני רוצה שתעבור על החלופות המרכזיות.
עמירם סטרולוב: החלופה המועדפת היא אותה חלופה, תראה את זה יותר למטה, זה גבול התכנית ופה רואים את התכנון המקורי.
עמירם סטרולוב: החלופה הזאת שמאפשרת לנו לקחת את המסילה מערבה להתחבר, המטרו מצד ימין, הרכבת הקלה יכולה להיות מצד שמאל וזה נכון שזה טיפה חורג אולי מהקו הכחול – צריך לבדוק את זה יותר לעומק ואת זה אני משאיר לאנשי נת"ע – אבל היא נכללת בתוך התכנית של הקו הכחול של המטרו לפי דעתי.
יוראי להב-הרצנו: עמירם, החלופה המועדפת עליך לא נוגעת בעץ אחד מתוך החורשה?
עמירם סטרולוב: לא, היא לא עוברת לנעמי שמר בכלל.
עמירם סטרולוב: מסילת הדיור תהיה בהמשך, אחרי התחנה מערבה, והתחנה עצמה תהיה פה עם נגישות טובה, עם כל היתרונות שכתובים בדו"ח, להתחבר למטרו.
עמירם סטרולוב: אני בכלל הייתי לוקח גם את הקו הירוק למרינה מסיבה נורא פשוטה, שהאוכלוסייה שהמטרו משרת היא אוכלוסייה אחרת, קו M3 הוא קו היקפי.
עמירם סטרולוב: זאת מגיעה מתל אביב ישירות, אז זה חשוב מאוד.
יוראי להב-הרצנו: עמירם לפי הבנתך האוכלוסייה הזאת עונה על הצורך של מסילה לוגיסטית לרכבת?
עמירם סטרולוב: כן.
עמירם סטרולוב: היא תהיה ממערב, בהמשך.
גלילה יבין: תמקד אותנו איזו חלופה מבין החלופות שיש פה.
יוראי להב-הרצנו: הוא דיבר על החלופה המועדפת.
יוראי להב-הרצנו: יש עוד שתי חלופות מלבד החלופה שהצגת, נכון?
יוראי להב-הרצנו: שאתה כותב בדו"ח שלך.
עמירם סטרולוב: נכון.
עמירם סטרולוב: יש עוד הרבה חלופות בדו"ח שאת חלקן פסלנו, העלינו את חלקן, הן כולן טובות יחסית אבל זאת הכי טובה מבחינה תכנונית הגיונית, בלי להתייחס לקווים כחולים כאלה ואחרים, למרות שהיא בחלקה עדיין בתוך זה, אפשר לראות, יכול להיות שהיא חורגת טיפה, אבל זה אזור שבהמשך יהיה אמנם לאזור מגורים ומסחר אבל פה בקטע הזה זה אזור ירוק שלא מיוער ואפשר בהחלט להקים שם את התחנה.
עמירם סטרולוב: החלופות הקודמות, בלי להתייחס למטרו, אפשר למקם גם אותה למעלה על אבא אבן, אבל זה כבר סיפור אחר כי המטרו עובר למטה.
עמירם סטרולוב: מה שאנחנו עשינו זו בדיקה ראשונה רצינית הנדסית, אבל צריך להתייחס אליה בהתאם.
עמירם סטרולוב: החלופות הנוספות משאירות אותה ברחוב נעמי שמר כמובן, רק אם אתם רואים את ה-X-ים, ב-1/א ו-1/ב מבטאים את המפלגים.
עמירם סטרולוב: המפלגים זה ההפרדה והצורך לחזור אחורה, לאפשר לרכבת לנסוע ולחזור למסילה ההופכית.
עמירם סטרולוב: אפשר לעשות את זה ברציף אחד, אפשר לעשות את זה בשני רציפי צד.
עמירם סטרולוב: חלופה 1/ב היא היותר טובה כי היא לוקחת מעט מאוד מנעמי שמר כי המפלגים יהיו בצד הדרומי של הצומת, החלופה הצפונית לוקחת קצת יותר.
עמירם סטרולוב: אבל רחוב נעמי שמר הוא רחוב רחב, בכלל, לכל אורכו, הוא לא מממש את כל זכות הדרך, הוא מממש כחצי מזכות הדרך המוקנית לו, אבל לא צריך אותה.
עמירם סטרולוב: זה רחוב שאם תרד למטה ותראה את נפחי התנועה שלו, מדובר על 200 כלי רכב לכיוון צפון ו-150 דרומה, הוא לא רחוב כל כך משמעותי.
עמירם סטרולוב: אם תלך למשכית ולגלגלי הפלדה, אתה תראה שם מעל 1,000 כלי רכב.
עמירם סטרולוב: זה רחוב שנמצא בתפר בין אזור התעשייה לשכונות המגורים, יש לו חלופה כמו יהושע בן נון בדרך כזאת או אחרת, נכון שהיא צומת שלא מאפשרת את כל הפניות אבל אפשר לשנות גם את זה, ויש לנו גם רחובות נוספים שמאפשרים חלופה.
עמירם סטרולוב: החלופות שאנחנו רואים פה אומרות 'תממשו את זה בצורה כזאת שהרכבת באה באמצע ואפשר להשאיר נתיב אחד לכל כיוון גם כך'.
עמירם סטרולוב: הרחוב בהמשכו צפונה הוא בלאו הכי חד מסלולי דו נתיבי, נתיב לכל כיוון והוא לא צריך יותר, לא עכשיו וגם לא בעתיד כנראה.
עמירם סטרולוב: יש עוד חלופות אבל אלה המרכזיות.
עמירם סטרולוב: מה שאני רוצה לומר הוא שאפשר לשבת יחד, אני מכיר את נת"ע והם מכירים אותי הרבה מאוד שנים, אפשר לשבת יחד ולבחון איך פותרים את הבעיה.
עמירם סטרולוב: אין שום סיבה לעבור צפונה שלא לצורך, ואם כבר עוברים, לא להגיע בכלל לפארק.
יוראי להב-הרצנו: תודה רבה עמירם, אני מבקש שתישאר איתנו כי אנחנו עכשיו מעלים את רקפת תיבי מנת"ע.
יוראי להב-הרצנו: תודה רבה שהגעת, אנחנו כרגע עוסקים בשימור פארק אהוד מנור בהרצליה בשל עבודות הרכבת הקלה.
יוראי להב-הרצנו: את איתנו מתחילת הדיון?
רקפת תיבי: כן.
רקפת תיבי: שמעתי את הדיון.
יוראי להב-הרצנו: אני אשמח לקבל את ההתייחסות שלך בנוגע למה שדני סירקין אמר פה ביחס לעדכון של הציבור בהרצליה על הכוונה שהרכבת הקלה תעבור לתוך רחוב נעמי שמר, הוא אמר שהוא אישית לא נחשף לפרסומים שאתם מדברים עליהם בתשובה שכתבתם לוועדה, הוא טוען ששני שכנים שלו פנו אליכם ואמרתם להם שלא היו דברים מעולם ושהנתיב של הרכבת לא ממשיך לנעמי שמר.
יוראי להב-הרצנו: האם כך הם פני הדברים?
רקפת תיבי: לא מדויק, אבל אני רוצה ברשותך גם להתייחס וגם לנסות קצת להפיג חששות, ואם אפשרי, שלחנו לכם הדמיות ונשמח שתעלו אותן.
יוראי להב-הרצנו: לפני שאנחנו נכנסים לעובי הקורה ולתכנית עצמה אני כן אשמח שתתייחסי לדברים כי בעיני יש בהם טעם לפגם.
רקפת תיבי: אני אנסה לשפוך אור על הדברים שנאמרו.
רקפת תיבי: קודם כל נת"ע היא הזרוע של המדינה בכל הדבר הזה, היא לא עושה ככל העולה על רוחה, היא פועלת מטעם המדינה עם האישורים שניתנים לה מטעם המדינה, אם זו הוועדה לתשתיות לאומיות שמאשרת את התכנית אחרי שעוברים הליכים כאלה ואחרים, וממשלת ישראל - - - פקיד היערות, היא לא פועלת מטעם עצמה, במשרד התחבורה כמובן והאוצר.
רקפת תיבי: אנחנו מדברים על תהליך ארוך שעבר דיונים בוועדה לתשתיות לאומיות, התכנית אושרה ב-2017, אחרי הופקדה להערות.
רקפת תיבי: במהלך ההליך הסטטוטורי שהתכנית הופקדה להערות והשגות הציבור, נת"ע פעלה הרבה מעבר למה שהחוק היבש דורש ממנה, היא הציבה שלטים, חילקה פליירים, היו כמה ימי השגות לגבי הקו הירוק, ונכון, אנחנו לא חושבים שיש פה מחלוקת שבאמת לא הושמעו השגות לגבי הפארק ולגבי התעלה הרומית.
יוראי להב-הרצנו: תעצרי פה בבקשה כי בעניין הזה אכן הושמעו כאן בוועדה בתחילת הדיון השגות.
יוראי להב-הרצנו: אתם מדברים על תפוצה מאוד רחבה ובמידה וזה נכון אז מאה אחוז, אבל שני שכנים שפנו אליכם בנוגע להמשך הקו לתוך נעמי שמר נענו בכך שלא היו דברים מעולם ולפיכך לא יכלו להשיג על משהו שאתם טוענים שלא בתכנון.
רקפת תיבי: אני אתייחס לאורך ציר הזמן.
רקפת תיבי: ההליך של ההשגות היה ב-2017, הפניה של התושבים ככל שאני מבינה הייתה הרבה יותר מאוחרת, הייתה ב-2020.
רקפת תיבי: זאת אומרת ככל והיו השגות ב-2017 שאני לא יודעת עליהן, אז הן לא עברו בצינורות, הן לא הגיעו לוועדה המחוזית.
יוראי להב-הרצנו: אדרבה, כשהתושבים פנו ב-2020 נמסר להם שאין תכנון להכנס לתוך נעמי שמר?
רקפת תיבי: אני אחלק את התשובה לשניים.
רקפת תיבי: ב-2017 ככל והיו השגות הן לא הגיעו דרך הצינורות המקובלים אז הן לא הוצפו, לא הגיעו לוועדה לתשתיות הלאומיות, לוועדה המחוזית, לעירייה או אישית לוועדה באופן בלתי אמצעי, ולכן בשלב ההליך הסטטוטורי באמת אין חולק שלא היו השגות.
רקפת תיבי: ב-2020 כשהתכנית כבר אושרה ובעצם נת"ע כמעט והשלימה או הייתה בעיצומו של השלמת התכנון המפורט ואחרי שקיבלה אישור לסקר עצים ותיכף אתמקד בעצים קצת יותר, פנו תושבים וכנראה הייתה חוסר הבנה בתקשורת הן בפניה והן בתשובה.
רקפת תיבי: נכון, בעצם מדברים על תחנה אחרונה שהיא תחנת אבא אבן, זאת אומרת כנראה התשובה של נת"ע התייחסה לכך שבאמת ברחוב נעמי שמר אין תחנה, אבל יש מסילה תפעולית כמו שהוסבר, שבעצם מאפשרת לרכבת להסתובב.
רקפת תיבי: זה לא שהמסילה לא עוברת שם אלא שאין שם תחנה, ובאותו עניין, למה לא לעצור את הרכבת בדפו, אנחנו בעצם מוותרים על שתי תחנות.
יוראי להב-הרצנו: העולם הוא לא לבן או שחור, אפשר להעביר תחנה ולמקם את המסילה הלוגיסטית במקום אחר.
יוראי להב-הרצנו: מה שאמרת מאוד ברור לי, פנו תושבים אליכם מבחינתם בשאלה מאוד ברורה האם המסילה או התחנה מגיעה לרחוב נעמי שמר, ואתם עניתם להם שלא.
יוראי להב-הרצנו: זה מה שאמרת עכשיו.
רקפת תיבי: כנראה הכוונה הייתה שאין תחנה בנעמי שמר, וכנראה לא - - - שיש מסילה תפעולית.
יוראי להב-הרצנו: לפני שאנחנו נכנסים לעובי הקורה שזה באמת בחינת החלופות האחרות להרס ולעקירת החורשה, אני כתושב הרצליה כשאני מסתכל על הוראות התכנית שפרסמתם, תיאור המקום מדבר על זרוע צפונית, ואני מקריא "ממתחם הר/2020 חוף התכלת בהרצליה דרך מתחם הר/2030 אזור התעשייה ברחוב ישעיהו ליבוביץ' ועד שדרות אבא אבן" מאיפה אני אמור להבין שיש איזו שהיא נגיעה לרחוב נעמי שמר שבה יש את החורשה?
יוראי להב-הרצנו: אני כתושב הרצליה, ויושבים פה מאות פונים שפנו לוועדה, ביניהם דני סירקין ואחרים, איך הם אמורים להבין את זה?
יוראי להב-הרצנו: איפה בתכנית כתוב, איפה יש התייחסות בכלל לחורשה ולרחוב נעמי שמר?
יוראי להב-הרצנו: תפני אותי.
יוראי להב-הרצנו: אני אשמח להבין.
רקפת תיבי: בכל תכנית יש הוראות ויש תשריט, ובעצם כשרוצים להבין את הביטוי הגרפי היכן התכנית מתחילה והיכן היא מסתיימת, רצוי להסתכל גם על תשריט התכנית כי הוא בעצם מסביר היכן עובר הקו הכחול, היכן עוברות גבולות הגזרה של התכנית.
רקפת תיבי: אם אנחנו מסתכלים על הקו הכחול והתשריט של תת"ל 71/ג, אנחנו בהחלט רואים שיש שם את המקטע ברחוב נעמי שמר.
רקפת תיבי: זה לגבי 2017.
רקפת תיבי: לגופו של עניין, עכשיו אנחנו נקדים ונאמר, אחרי שניכנס לגופם של דברים שאנחנו כן סבורים שגם נת"ע וגם פקיד היערות וגם הוועדה לתשתיות לאומיות, כולם, אכפת להם מהסביבה ומהנוף ואף אחד לא רוצה לייצר רכבת קלה שבעצם לא תבוא שכרה בעיקרה, ולכן אני חושבת שהייתה פה עבודה מאוד מאוד רגישה.
רקפת תיבי: בשלב התת"ל, 2016-2015 נעשה תסקיר השפעה על הסביבה במסגרתו נעשה סקר עצים, מיפו את כל העצים הן מבחינת הרגישות שלהם והן מבחינת מה ייכרת ומה יישמר.
רקפת תיבי: הוראות התכנית היו מאוד ברורות, צריך לערוך סקר חדש נוסף לעת הביצוע, ולכן נערך סקר חדש, סקר עצים חדש שאף הוא הגדיל ודייק והשתדל לכרות כמה שפחות עצים, בטח ביחס לתכנית הקודמת, ונטע הרבה יותר עצים חליפיים ואפשר לראות בהדמיות שמנסים לפחות גם לשמור על הפארק במצב הסופי, גם להעתיק את שביל האופניים - - -
יוראי להב-הרצנו: אני מתנצל שאני קוטע אותך.
יוראי להב-הרצנו: לפני שאנחנו מדברים על כריתת העצים ועל החלופות שבחנתם או לא בחנתם, איפה הייתה עירית הרצליה בתהליך?
יוראי להב-הרצנו: היא הגישה הסתייגות?
יוראי להב-הרצנו: היא דיברה איתכם באיזה שהוא שלב?
יוראי להב-הרצנו: היא אישרה את הדברים?
יוראי להב-הרצנו: איפה העיריה בתהליך?
רקפת תיבי: אני מניחה שהעירייה תדבר בשם עצמה, אבל מנקודת המבט של נת"ע עירית הרצליה הייתה שותפה לכל התהליכים, הן לתהליכים הסטטוטוריים של אישור התת"ל וכן הגישה גם השגות בשלב התת"ל וגם לאחר מכן בשלב התיאומים ההנדסיים והנוספים, הדברים הוצגו לה.
רקפת תיבי: גם כאשר נת"ע ועירית הרצליה לא ראו תמיד עין בעין אני לא חושבת שיש מצב שהדברים לא הוצגו בפניה.
אהוד לזר: אדוני חבר הכנסת ויו"ר הוועדה, אני רוצה להגיד שהדברים הם לא על דעתנו.
יוראי להב-הרצנו: אתה תדבר ותתייחס אחרי שרקפת תסיים את דבריה, אשמח לתת לך את הבמה המלאה ולא אעצור אותך בשום שלב.
יוראי להב-הרצנו: רקפת, כמה עצים נכרתים לטובת המסילה הלוגיסטית?
רקפת תיבי: 45.
יוראי להב-הרצנו: מתוך פארק של 78 נכון?
רקפת תיבי: כן, אבל אם נוסיף את ה-50 עצים שאנחנו נוטעים במקום אז המתמטיקה קצת - - -
יוראי להב-הרצנו: בסדר, אנחנו מדברים על עציצים שאתם נוטעים.
יוראי להב-הרצנו: זאת אומרת אתם בשביל מסילה לוגיסטית הולכים לעקור מעל לחצי מהפארק, מהחורשה.
רקפת תיבי: אנחנו השתדלנו כמו שאמרתי, בסקר המתוקן, לשמור כמה - - -
יוראי להב-הרצנו: אני שואל אם זו תמונת המצב.
יוראי להב-הרצנו: אין לי שום עמדה שיפוטית עדיין בהקשר הזה, אני שואל עובדתית מתוך 78 עצים בני עשרות שנים שנמצאים בפארק, בחורשה המהממת הזאת על שם אהוד מנור, אתם הולכים לעקור 45.
רקפת תיבי: אני רוצה רק לדייק, אני מניחה שפקיד היערות ידייק אותי עוד יותר.
רקפת תיבי: לא כל העצים בסקר העצים מוגדרים כבעלי אותה מידת רגישות, יש עצים שהם יותר רגישים ועצים שהם פחות רגישים, ולא כל ה-78 עצים אפשר להתייחס אליהם כמקשה אחת מבחינת עצים בעלי אותה רגישות.
רקפת תיבי: כן אנחנו השתדלנו כמה שיותר לשמור על כמה שניתן עצים וכן, אנחנו מבינים שאין מנוס מלכרות, רוצים רכבת קלה, זה יהיה לרווחת ה- - -
יוראי להב-הרצנו: בואי נדבר על האמירה שאין מנוס.
יוראי להב-הרצנו: הציג פה עמירם שהוא מהנדס תנועה, אני מבין שאת מכירה אותו, שלוש חלופות.
יוראי להב-הרצנו: החלופה שמועדפת עליו ממקמת את תחנת הרכבת הקלה בשטח הציבורי הפתוח בפינה הדרום מערבית של הצומת שנמצאת במקביל בשדרות אבא אבן בסמיכות לתחנת המטרו ובהמשך ממקמת את מסילות הדיור באופן שעונה על הצרכים שלכם במסילה לוגיסטית ושמונע את הצורך לעקור ולו עץ אחד.
יוראי להב-הרצנו: האם את מכירה את החלופה הזאת, האם היא נבחנה?
רקפת תיבי: אני אענה על זה בשתי רמות.
רקפת תיבי: ברמה הפורמלית וברמה המקצועית.
רקפת תיבי: ברמה הפורמלית הזמן לבחון חלופות היה ב-2017, עת התכנית אושרה.
רקפת תיבי: נבחנו אז הרבה מאוד חלופות - - -
יוראי להב-הרצנו: אני שואל האם החלופה הזאת נבחנה ב-2017.
רקפת תיבי: אני לא יודעת להגיד.
יוראי להב-הרצנו: אילו חלופות כן בחנתם לפני שבחרתם למקם את המסילה הלוגיסטית על החורשה?
רקפת תיבי: אני לא יודעת לענות לך כרגע.
יוראי להב-הרצנו: אם את אומרת שאין מנוס, בואי תגידי לי על מה את אומרת שאין מנוס לעקור את החורשה.
רקפת תיבי: אני אסביר.
רקפת תיבי: בגלל שאנחנו כבר עכשיו לקראת ביצוע, לבדוק עכשיו חלופות - - -
יוראי להב-הרצנו: רקפת, זו כנסת ישראל, התפקיד שלנו הוא לבצע פיקוח על עבודת הממשלה ועל הגופים הרגולטוריים.
יוראי להב-הרצנו: אז אני שואל, במסגרת האמירה שלך שאין מנוס לעקור את חורשת האקליפטוסים ופארק אהוד מנור, אני שואל אילו חלופות בחנתם.
רקפת תיבי: אני אענה.
רקפת תיבי: אני לא זוכרת להגיד לך כרגע במדויק איזה חלופות נבדקו ב-2016-2017, עת החליטו שזו תהיה החלופה שתאושר מבחינה סטטוטורית ועל פיה התקדמנו לתכנון המפורט.
רקפת תיבי: מה שאני כן מבינה זה שאם עכשיו רוצים לבדוק ולהתחיל לפתוח חלופות, המשמעות היא שצריך לעשות בעצם תכנית חדשה כולל תכנון מוקדם, תכנון סטטוטורי, כולל תכנון מפורט, דבר שיעכב משמעותית את לוחות הזמנים של הקו הירוק.
רקפת תיבי: זה לא משהו שאפשר לעשות תוך כדי תנועה, אין לנו את האישורים.
רקפת תיבי: היה ותחליט הכנסת - - -
יוראי להב-הרצנו: אני לא אחזור על הדברים ואנחנו אולי בדיון המשך נבקש מכם שתמסרו לוועדה את החלופות שכן בחנתם ופסלתם, אבל כדי לבדוק את הסבירות של ההחלטה שלכם, ומדובר פה בפגיעה אקולוגית משמעותית ופגיעה במרקם השכונה ובמרקם החיים של התושבים בשכונה, צריך להבין האם בחנתם את כל האופציות או האם מהנדס ישב במשרד, ראה נקודה ירוקה או שטח ירוק בשולחן השרטוטים שלו ובחר, כי זה הכי נוח לעשות ואנחנו יודעים הרי איך דברים מתנהלים.
יוראי להב-הרצנו: אני לא מטיל דופי, אבל אני כן שואל כי זה מטריד אותי, כי מדובר פה בכריתה של הרבה מאוד עצים, של מחיקת למעלה מחצי מהחורשה הזאת ולכן אני רוצה לוודא, בתור הגוף המפקח על העבודה שלכם את הנושא הזה.
יוראי להב-הרצנו: לכן אני מבקש, אתן לך להשלים את דברייך במידה ותרצי להוסיף עוד משהו, אני רוצה לעבור גם לעירית הרצליה, גם למשרד להגנת הסביבה וגם למשרד החקלאות, אבל אני כן רוצה שתעבירו לוועדה את החלופות שנבחנו ונפסלו.
רקפת תיבי: מאה אחוז.
יוראי להב-הרצנו: יש עוד משהו שתרצי להוסיף?
רקפת תיבי: רק משפט אחרון, אני שוב חושבת, אם נוכל להסתכל על ההדמיות, אני חושבת שיש פגיעה, אנחנו ניסינו שהיא תהיה עד כמה שיותר מידתית כדי שכולם יצאו שכרם, שתהיה גם רכבת קלה וגם פארק.
קריאה: שכרם בהפסדם.
יוראי להב-הרצנו: שכרם בהפסדם.
יוראי להב-הרצנו: זה בדיוק הביטוי המתאים בעיני.
יוראי להב-הרצנו: אני שוב אומר, בעיני להגיע לוועדה הזאת שעוסקת בשימור הפארק או בהצגת התכנית מבלי להביא בפנינו את החלופות שנבחנו ונפסלו שלא מבצעת פגיעה אנושה בריאה הירוקה בעיר, זה לא רציני ולפיכך אני אבקש ממך להגיש אחרי הישיבה לוועדה, כי אנחנו הולכים לעשות דיון מעקב על הנושא הזה, אנחנו לא הולכים להרפות, לצד ההליך המשפטי שמתנהל כי אני חושב שהאינטרס הציבורי נפגע פה.
יוראי להב-הרצנו: ושוב, בתחילת הדברים אמרתי ופתחתי, אנחנו בעד הרכבת הקלה, אנחנו חושבים ששיפור תשתיות תחבורה ציבורית הוא חשוב אבל זה צריך להתבצע לצד השמירה על איכות הסביבה, ופה אני חושב שהאיזון הזה לא נשמר ולכן זה לא שחור או לבן, זה צריך להיות אפור, יש 50 גוונים של אפור ובהקשר הזה אני חושב שיצאנו שכרנו בהפסדנו.
רון רקח: אני מהוועדה לתשתיות לאומיות.
רון רקח: אני אשמח להתייחס.
יוראי להב-הרצנו: אני אתן לדבר, ולא אסיים את הדיון לפני שכולם ידברו.
יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לתת לעמירם לומר משפט.
עמירם סטרולוב: הטיעון המרכזי ששמעתי כרגע הוא שזה כבר מאוחר מדי ואנחנו כבר בשלבים מתקדמים.
עמירם סטרולוב: אני רוצה להזכיר, רקפת, לפני שנה וחצי בערך היה מצב כזה בקו האדום של הרכבת הקלה בשדרות ירושלים ביפו ואחרי דיון שהשתתפתי בו בסופו של דבר לא נעקרו הפיקוסים העתיקים, למרות שזה כבר היה בשלב הביצוע ובתהליכים, אלא נמצאה חלופה אחרת.
עמירם סטרולוב: זאת אומרת שהטענה 'מאוחר מדי' למשהו שהול ך להיות הרבה מאוד שנים, לדעתי לא כל כך כדאי להשתמש בה.
יוראי להב-הרצנו: תודה רבה עמירם.
יוראי להב-הרצנו: סמנכ"ל עירית הרצליה אהוד לזר.
אהוד לזר: בוקר טוב לך אדוני חבר הכנסת.
אהוד לזר: שלום.
יוראי להב-הרצנו: תודה רבה שהצטרפת.
אהוד לזר: תודה לכם שאתם מקיימים את הדיון הזה והוא חשוב.
אהוד לזר: איתי נמצאות גם המהנדסת אביבה מלכה שהיא מנהלת את אגף התשתיות אצלנו וגם אדריכלית נוף טל עברון ששותפות אלי בצוות.
אהוד לזר: קודם כל כמו שנאמר פה אנחנו מברכים על הגעת הרכבת הקלה להרצליה.
אהוד לזר: זה נכון, זה חשוב, זה לא סוד גם שיש לנו לא מעט חילוקי דעות לגבי אופי התכנון ולאן צריכה להגיע הרכבת ואיזה חלקים בעיר היא צריכה לשמש.
אהוד לזר: יחד עם זאת אני חייב לדייק את מה שאמרה מיטל, גם הות"ל וגם נת"ע בשלבי התכנון לא משתפים במידה הרצויה את הרשויות המקומיות ובטח אותנו בכוונות התכנוניות שלהם, יש ישיבות יום כאלה ואחרות אבל בסופו של דבר הות"ל מחליט, הממשלה מאמצת את התכניות וכך זה עובד בתכניות לאומיות, אנחנו מכירים את זה גם בות"ל, גם בותמ"ל ובוועדות ארציות כאלה ואחרות וכמה שהעמדה של העיריה תישמע בפורומים כאלה ואחרים, בסופו של דבר האינטרס הלאומי או המדיניות הממשלתית גוברת.
אהוד לזר: לעניין הדבר הזה, אנחנו קיימנו בוועדה המקומית לתכנון ובניה בהרצליה ב-2017 דיון בנושא וכתבנו כתב התנגדות מאוד מפורט על המקטע הזה, על השצ"פ נעמי שמר והבהרנו את דעתנו התכנונית לגבי עתידו של השצ"פ, הבהרנו שזו תהיה פגיעה אנושה במרקם גם בחיבור התיירותי וגם בפיתוח הסביבתי של המרחב הזה, כמובן שדעתנו לא נשמעה בעניין הזה וההתנגדות שלנו ברובה נדחתה על ידי גופי התכנון השונים.
יוראי להב-הרצנו: נת"ע טוענים שלא הובעה התנגדות מטעם העיריה.
יוראי להב-הרצנו: איך זה מתיישב עם מה שאתה אומר?
אהוד לזר: זה לא נכון.
אהוד לזר: אנחנו ב-29 במארס 2017 קיימנו דיון פורמלי בוועדה, הפרוטוקול של הדיון הועבר לות"ל והנושא הגיע אליהם.
אהוד לזר: מה שאמרה מיטל, זו איזו שהיא אמירה כוללנית לגבי מערכת היחסים.
אהוד לזר: אנחנו רואים בפרויקט הזה פרויקט חשוב ולכן חשוב לנו לשמור על מערכת יחסים תקינה עם נת"ע שמבצעת את הפרויקט הזה, אנחנו מסכימים על דברים מסוימים ואנחנו מאוד לא מסכימים על דברים אחרים, בעניין הזה אנחנו מאוד לא מסכימים ודעתנו חלוקה, אך עמדת נת"ע כמי שמתכנן יחד כמובן עם הות"ל את תכנית גברה על עמדתנו.
אהוד לזר: יש לנו הרבה מחלוקות ביחס לרכבת הקלה, - - - בערכאות משפטיות מחוזיות, בבג"צ, בפורומים שונים, אבל בסך הכל אנחנו מבינים שטובת הציבור היא חשובה כאן ובסוף כשתגיע המערכת התחבורתית הכבדה להרצליה היא חשובה.
יוראי להב-הרצנו: מאחר ואתה מתנגד למתווה כפי שהוא מוצג היום, שאומר שהולכים להרוס יותר מחצי מהחורשה ולעקור כל כך הרבה עצים, מה בכוונת העיריה לעשות למול התכנית הזאת כרגע?
אהוד לזר: יש כמה דברים וטל ואביבה אם אתן רוצות להוסיף אני אשמח.
אהוד לזר: אנחנו קודם כל בעד הידברות עם התושבים, אנחנו הפצרנו בנציגי נת"ע לקיים שיחות עם התושבים כדי לנסות לטייב את התכנון כך שהוא יאפשר מרקם חיים טוב.
אהוד לזר: פעם שניה יש לנו דיון תכנוני גם איך אנחנו יכולים לפחות את הנזק שנעשה להשיב ולפצות מבחינה נופית וגם מבחינה סביבתית.
אהוד לזר: טל את רוצה להוסיף על דבריי?
טל עברון: אני מנהלת מח' פיתוח סביבתי בעירית הרצליה.
טל עברון: אנחנו ביקשנו במהלך התכנון המפורט עדכון תקציבי והשלמה של התכנון שכך שבאמת החורשה והשצ"פ יטופלו באופן יפה וטוב וכל הנזקים של המעבר של הרכבת יטופלו ואנחנו נשפר את הגן בצורה משמעותית אחרי המעבר של הרכבת, כולל כמובן נטיעה של עצים רבים חדשים בתוך השצ"פים.
יוראי להב-הרצנו: זאת אומרת טל, בשלב הזה אתם לא מוצאים מקום להתערבות על מנת לשנות את התכנון, אתם מקבלים אותו כפי שהוא?
טל עברון: אנחנו מדברים כבר על תכנון מפורט.
טל עברון: בשלב הזה כבר לא מדובר על שינוי התוואי.
טל עברון: מדובר בשלב הזה על תכנון מפורט כבר לביצוע.
טל עברון: השלב שאתה מתייחס אליו הוא שלב מקדמי לשלב שאנחנו נמצאים בו.
טל עברון: בשלב הזה נת"ע הציעה לסיים את הביצוע בקיר כלפי השצ"פים, אנחנו התנגדנו בצורה נחרצת ואנחנו ביקשנו עדכון של התכנון, ביקשנו לשפר את השצ"פים, לעשות אותם לראויים גם לתושבים וגם לבאי אזור התעשייה, כולל עדכון ושחזור התעלה הרומית שעוברת במקום בכדי באמת גם לנושא הזרימה עצמה, גם לנושא ההיסטורי של המקום, לנושא רוח המקום.
טל עברון: אנחנו עובדים בהרבה רגישות עכשיו על הסיפור הזה.
יוראי להב-הרצנו: אני מתקומם כי אני לא מצליח להבין את הגישה, זאת אומרת, מדובר בנכסי תרבות וריאה אקולוגית של העיר הרצליה.
יוראי להב-הרצנו: התנגדתם לזה בשלב הראשון?
יוראי להב-הרצנו: איך זה עובר?
אהוד לזר: אני אסביר.
יוראי להב-הרצנו: בבקשה, כי אם התנגדתם לזה, העיריה אמורה לעמוד על שתי רגליה האחוריות ולהגיד 'לא יהיה'.
אהוד לזר: בסמכות הות"ל גם להפקיע את הקרקע.
יוראי להב-הרצנו: הות"ל הפקיעה את הקרקע?
אהוד לזר: כן.
יוראי להב-הרצנו: ולא התנגדתם?
אהוד לזר: ברור שהתנגדנו, הלכנו לבג"צ.
אהוד לזר: זה לא התקבל.
אהוד לזר: כוחה של המדינה חזק יותר.
אהוד לזר: המדינה הפקיעה באופן זמני את הקרקע לביצוע פעילות הפיתוח.
אהוד לזר: הידיים של העיריה כבולות בעניין הזה.
אהוד לזר: אם הגענו עד לבג"צ ואין תרופה לעניין, למי עוד ניתן לפנות?
אהוד לזר: בסופו של דבר - - -
יוראי להב-הרצנו: מתי פניתם לבג"צ בעניין הזה?
אהוד לזר: לפני כשנה.
יוראי להב-הרצנו: יצא פסק דין בנושא הזה?
רון רקח: אנחנו לא מכירים שום פסק דין בהקשר הזה.
רון רקח: אני לא מכיר.
יוראי להב-הרצנו: כבר אתן לך לדבר.
יוראי להב-הרצנו: אהוד, אתה בטוח שהנושא הזה נדון בבג"צ וניתן פסק דין?
אהוד לזר: הנושא של ההפקעה הזמנית והמדיניות של ההפקעה ומה ניתן לעשות ואיך ניתן להפקיע נידון בבג"צ.
אהוד לזר: כן, זה עלה בעבר.
אהוד לזר: זה דיון שסוכם.
אהוד לזר: אנחנו לא זכינו בו.
אהוד לזר: הבג"צ הזה אוחד עם עוד מספר בג"צים של כמה רשויות מקומיות על מדיניות ההפקעה של נת"ע.
אהוד לזר: לא קיבלנו בסוף - - -
יוראי להב-הרצנו: זה פחות קשור לעניין הזה.
יוראי להב-הרצנו: מדובר בסמכות של הפקעת שטחים באופן כללי ולא לעניין הזה.
יוראי להב-הרצנו: אני פשוט אומר, אנחנו תיכף נשמע מרשות העתיקות וגם ממשרד החקלאות שמשמש כפקיד היערות הממשלתי.
יוראי להב-הרצנו: אהוד וטל תודה רבה.
יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לשמוע עכשיו את רון רקח ואחריו או ארז או ענבר ממשרד החקלאות ופיתוח הכפר.
יוראי להב-הרצנו: בבקשה רון.
רון רקח: שלום לכולם.
רון רקח: מאחר ואני מבין גם שיש פה איזה שהוא הליך משפטי ברקע, אז אני אענה גם קצת לגופו של עניין.
רון רקח: הות"ל הוא גוף מקצועי לתשתיות לאומיות, בשנת 2015, 2016, 2017 היה הליך מאוד מפורט לתכנון סטטוטורי של כל הנושאים שעלו פה כולל בין אם זה בהליך המינהלי לפרסום התכנית ולאופן שבו היא אושרה, ולזה ענינו, ראיתי שם את עו"ד ענת בירן שמייצגת את הפונים פה, ענינו בהקשר המישורי המשפטי.
רון רקח: אני רוצה להגיב לעניין התכנון עצמו.