GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עופר בלוך: ארבע שנים אנחנו מקדמים את זה, אני לקחתי את זה ממש כפרויקט כמעט אישי בתמיכת היושב ראש דאז, מר רון-טל, ואז פתאום כולם התעוררו שצריך מונים חכמים.
עופר בלוך: אם דרך אגב לא היינו עושים את זה, זה היה לוקח עוד שלוש שנים עכשיו לבניית תשתית למניה החכמה.
יעל רון בן משה: ברשותך, חבר הכנסת טל גם רוצה כמה מילים.
אלון טל: לפני 30 שנה אני הקמתי ארגון בשם 'אדם טבע ודין' והעתירה הראשונה שלנו הייתה נגד בתי זיקוק וחברת חשמל חיפה, מאז חל שינוי.
אלון טל: אני חושב שמי שעוקב בסביבה יודע שחברת חשמל זה לא אותה חברה, יש לה אחריות סביבתית שלא ראינו בעבר ואני מברך את זה.
אלון טל: אני אומר את זה לפרוטוקול, שאני ער לשינוי בסיסי במדיניות ואני מניח שיש לך איזה שהיא תרומה לזה ואני מבקש לומר את זה.
אלון טל: בתור אחד שעוקב אחרי האתגרים הקשורים בשינויי אקלים מזה זמן מה אני יודע שמשק החשמל עובר שינוי ומי כמוני רוצה שנגיע לאותו יעד שראש הממשלה הבטיח בגלזגו, של אפס פליטות עד 2050, אבל אני גם ער לזה שבמסגרת ההתלהבות שלנו להיות אחראים מבחינה אקלימית אנחנו עלולים ליצור מפגע אסתטי קשה, כלומר אנחנו לא יודעים בדיוק מה המשמעות של המון המון שדות סולריים, מתקני אגירה וכו'.
אלון טל: אני מוסיף לזה גם את ריבוי התלונות שאני מקבל בקשר לקו 400, שבא ובאמת מגיע לנופים לפעמים אייקוניים ביותר, כמו הגלבוע או בכל מקום בארץ, ויוצר איזה שהוא אזור סטרילי ולא מוסיף לערך של הנוף.
אלון טל: לכן שמחתי היום לשמוע ממר משה כהן היום שיש חשיבה כבר על הטמנה באותם אזורים רגישים, וראינו במצפה רמון שחברת חשמל הייתה חלק מהפתרון וזה אחד הדברים שהייתי רוצה לשמוע קצת יותר, איך אנחנו נוכל לתת מענה, במיוחד במגזר הכפרי, שרוצה שיהיה לנו את הנופים לדורות הבאים.
אלון טל: איך אמר ס.
אלון טל: יזהר?
אלון טל: 'ארץ מכוערת תוליד אנשים מכוערים' ואנחנו רוצים שתהיה פה ארץ ישראל יפה.
אלון טל: אז אני מוסיף את זה לרשימת השאלות.
אורן הלמן: בפגישה האחרונה שלנו עם 'אדם טבע ודין' שהמנכ"ל יזם דיברו דווקא על ציטוט של בן גוריון, לדעתי, על העצים.
יעל רון בן משה: ברשותך, רגע לפני שאני מעבירה את רשות הדיבור אליך, אז כן פעם נוספת אני מודה לכל המארחים שלנו בראשותך.
יעל רון בן משה: שמענו קודם על הקמפיינים שאתם עושים סביב מיצוי זכויות, אני חושבת שזה מאוד משמעותי.
יעל רון בן משה: הנושא של מעבר נתונים, בדגש על המשרד לשוויון חברתי, בעיקר מה שקשור לאזרחים ותיקים, אני חושבת שזו משימה שאנחנו צריכים לטפל בה ביחד, בטח אם אפשר יהיה לתת עדיפות לבני 80 פלוס במענה.
יעל רון בן משה: אני חושבת שזה נושא מאוד משמעותי.
יעל רון בן משה: אני רושמת בפניי את ההצעה שלך חבר הכנסת אייכלר בנושא פיצול דירות, אני חושבת שיש לזה משמעות גם ביישובים של המגזר הקהילתי, הכפרי, כל אחד ייתן לזה את השם שלו, ממנו אני מגיעה, יישובים הולכים ומזדקנים ומצד שני עם שומות קרקע מאוד מאוד גבוהות ואם אפשר יהיה איכשהו לפתור גם את זה, אז אני חושבת שזה חשוב, במקביל גם לפתרונות במרקמים עירוניים צפופים.
יעל רון בן משה: אני חושבת שזה בהחלט יכול להיות חלק מהמאמץ שלנו שקשור לדיור בר השגה.
יעל רון בן משה: ההתייחסות כאן להפרדת טופס 4 מחברת חשמל זה נושא גדול סביב חוק התכנון והבנייה, אני מודה שאני לא בקיאה בו מספיק ואני אצטרך ללמוד את זה יותר לעומק.
יעל רון בן משה: אם חבר הכנסת הרב אייכלר ציין מקומות שבהם הייתה הפסקת חשמל, אז בדקתי לגבי היישוב שייח' דנון שאמרתי קודם, ב-27-26 בינואר, 11 שעות היישוב היה ללא חשמל וזה לא בגלל בעיות של שבת או שאי אפשר לאפשר כניסה.
יעל רון בן משה: 11 שעות ליישוב בזמן סופה כשאנשים לא יכולים לחמם את הבית וכמובן מי שמחובר לחמצן או אמצעים רפואיים אחרים זה נשמע לי הרבה יותר מדי זמן, ובייחוד מה שמעניין זה איך נערכים לקראת הסופות הבאות.
יעל רון בן משה: יש נושאים שרשמתי בפניי, אני לא יודעת אם תהיה להם תשובה על זה, אבל אני מבינה שכבודו מסיים את תפקידו, ציינת את זה, אני לא יודעת אם יש יושב ראש לחברה, אז חברה כל כך משמעותית בלי יושב ראש וכנראה בקרוב גם בלי מנכ"ל.
עופר בלוך: יש תמיד ממלא מקום יושב ראש ויהיה גם ממלא מקום מנכ"ל או מנכ"ל, אני מקווה, אבל אני לא אעזוב לפני שיהיה מישהו שייקח את התפקיד.
יעל רון בן משה: בכל זאת אם תוכל בסקירה שלך כן להתייחס גם לנושא הניהולי.
יעל רון בן משה: ודבר אחרון, אני חושבת שאי אפשר שלא להתייחס לנושא יוקר המחיה.
יעל רון בן משה: אנחנו רואים אזרחים רבים משכבות הביניים והשכבות המוחלשות, מיליוני ישראלים שנאבקים ביוקר המחיה שומעים בשבועות האחרונים על התכנונים לייקר את מחירי החשמל.
יעל רון בן משה: אני מברכת על הקמת קרן הסיוע, אבל האם אתם נערכים לזה מבחינת ההתייקרות גם במחירי החשמל שתביא כמובן לריבוי פניות לקרן ולצערנו לאזרחים ישראלים שיצטרכו לבחור בין להדליק חימום ללרכוש תרופות, איך אנחנו יכולים גם לסייע במקום הזה.
עופר בלוך: אני אתייחס לחלק מהדברים, לאחר מכן אני מניח שחבריי, בייחוד משה, יתייחסו לחלק מהדברים שהרב אייכלר העלה.
עופר בלוך: נתחיל דווקא מההתייקרות.
עופר בלוך: אנחנו לא קובעים את מחיר החשמל, אני מניח שאתם יודעים את זה, זה נקבע על ידי רשות החשמל שהיא למעשה אמונה על התעריף, היא קובעת את התעריף.
עופר בלוך: בשלוש השנים האחרונות אנחנו גורמים לירידת מחירי החשמל, העברנו באמצעות מכירת תחנות כוח סדר גודל של ארבעה מיליארד שקלים לתעריף.
עופר בלוך: ארבעה מיליארד שקלים זה, אם אני לא טועה, כמעט 12% בתעריף, משהו כזה, שלא עלה כתוצאה מזה שחברת החשמל העבירה כסף למעשה לתעריף ומנעה את הצורך לקבל כספים דרך התעריף.
עופר בלוך: גם העלייה האחרונה מותנה פעם אחת על ידי מכירת תחנת הכוח חגית, מחצית ממנה, וגם על ידי הורדת הבלו, שאני מקווה שבאמת יחתמו עליה והיא תעבור והיא תקל על העניין.
עופר בלוך: הבלו הוא עוד סוג של מס על האזרחים אז בוודאי שברגע שמורידים אותו אז גם המחירים מתמתנים.
עופר בלוך: בתפיסה שלנו אנחנו פועלים מהרגע שנחתמה הרפורמה ועברה בכנסת ביוני 2018, עברה החלטת ממשלה, כחודש ומשהו אחרי זה עבר גם בכנסת, התיקון לחוק משק החשמל.
עופר בלוך: למעשה הוא קובע שחברת החשמל נפרדת מחלק גדול מתחנות הכוח שלה והופכת להיות שחקן נוסף באנרגיה, תחרותי, במשק האנרגיה במה שנקרא מגזר הייצור.
עופר בלוך: רוב הייצור יהיה פרטי, מעל 50%, קרוב ל-60%, אחרי שנסיים למכור את כל תחנות הכוח וכמובן שכל החשמל הסולרי הביתי, החצי ביתי, במסגרת שדות נרחבים, ותיכף אני אתייחס לזה, תחנות הרוח וכל מה שקשור באנרגיות מתחדשות הוא פרטי.
עופר בלוך: חברת החשמל, התפקיד שלה הוא לחבר את המתקנים אל הרשת כדי שאפשר יהיה להזרים חשמל לרשת וכאן אני אתייחס למה שאמר חבר הכנסת הנכבד.
עופר בלוך: אני חושב שחייבים לפתור את הנושא של מערכת ההולכה ובכלל הקמת תשתיות של משק החשמל כי בלעדיהם אי אפשר יהיה לעמוד ביעדים, זאת אומרת אי אפשר לחשוב שאנחנו נקים יחידות של אנרגיות מתחדשות בנגב ובגליל, ששם יש מקום, ואני מסכים לחלוטין שלא צריך להרוס את כל השטחים הפתוחים במדינת ישראל, כי זה באמת יהיה אסון אקולוגי בסופו של דבר בטווח הארוך, אלא צריך לאזן בין שטחים פתוחים לבין על בתים, מבנים, שטחים מופרים וכן הלאה וכן הלאה, ואנחנו שותפים להרבה מאוד יזמות בעניין הזה מפאנלים על גבי מאגרי מים וכן הלאה וכן הלאה, לבין הרצון שתהיה אנרגיה נקייה.
עופר בלוך: זה חייב להיות באיזה שהוא מקום מאוזן והאיזון בהרבה מאוד מקרים כרוך בהקמת קווי מתח, מתח עליון, שזה 400 ו-161 קילוואט ומתח גבוה.
עופר בלוך: אפשר לראות את זה גם בהרי ירושלים וגם במקומות אחרים, אנחנו מקימים קו, בדרך כלל אנחנו לא עושים נזק גדול לסביבה מסביב והקו באיזה שהיא צורה נטמע, משתדלים שהוא ייטמע בתוך הנוף.
עופר בלוך: זה אף פעם לא יהיה יפה, זה אף פעם לא יהיה מראה מלבב, אבל בסוף זה לא שאנחנו מייצרים איזה פצע בתוך הנוף ההררי או לא משנה מה כדי לייצר קו.
עופר בלוך: נוסעים בנגב, רואים, יש הרבה קווים.
עופר בלוך: אם לא נקים את הקווים האלה ולא נפתור את הבעיות גם עם הפזורה הבדואית ובעיות אחרות שאני לא אעלה אותן פה, הן נידונות בהרבה מאוד ועדות וצוותים שעובדים על זה, אי אפשר יהיה להגיע, לא ל-20% ולא ל-30% מתחדשות, שלא לדבר על 50%.
עופר בלוך: אין סיכוי.
עופר בלוך: זה דבר אחד.
עופר בלוך: הטמנה היא פתרון חלקי לאזורים עירוניים ולאייקונים של הטבע, כמו מכתש רמון, כי זה עולה פשוט פי שישה ופי שבעה ולפעמים פי עשרה מקו עילי.
עופר בלוך: העלות הזאת מתגלגלת בסוף לצרכנים ומתגלגלת ליוקר המחיה, כלומר אין ארוחות חינם, כמו שאנחנו יודעים, והאנרגיות המתחדשות עצמן עולות יותר מאשר תחנת כוח קונבנציונלית, כרגע הן עדיין יותר יקרות, עם הרשת זה מייקר את זה עוד יותר ואם נתחיל להטמין זה יעלה פי כמה וכמה.
עופר בלוך: אנחנו עכשיו עוסקים בסוגיה של סגירת רדינג.
עופר בלוך: העברת קווי מתח מתחנת מיתוג שהולכים להקים באזור צומת מסובים לתוך תל אביב תעלה מיליארדים.
אלון טל: אני שואל את השאלה רק משום שכל כך התרשמתי מהקרן החברתית שעשיתם, הייתם שוקלים להגיד בואנה, אנחנו יכולים כל שנה להקים חמישה או עשרה קילומטרים של קו מוטמן באזורים הכי הכי רגישים או חשובים מבחינה נופית ואז לאט לאט אנחנו – או שזה משהו שהוא בלתי אפשרי מבחינה טכנית להתחיל לעשות חלק מקו?
עופר בלוך: זה מאות מיליונים ואנחנו עובדים לפי הנחיות גם של רשות החשמל ושל גורמי מקצוע אחרים, של 'נגה' שהיא חברה שיצאה מתוך חברת חשמל, חברת ניהול המערכת, שהיא למעשה נותנת את ההנחיות לגבי הקמת קווים, תחנות משנה, תחנות מיתוג וכן הלאה, והיא עובדת לפי קריטריונים בין לאומיים ידועים.
עופר בלוך: אם יש הצדקה לממן הטמנת קו אז אנחנו מקבלים את האישור הזה מגורמי המקצוע ב'נגה' ומשרד האנרגיה בסופו של דבר ואז אנחנו מקימים את הקו.
עופר בלוך: זה כל כך יקר שאין מצב שחברת החשמל תיקח את זה על עצמה כי אז זה יבוא על חשבון משהו אחר.
עופר בלוך: אני רוצה להתייחס לנושא החיבורים הלא חוקיים ומה שזה מייצר על הרשת.
עופר בלוך: אני מכיר מספרים אחרים, משה יכול להתייחס לזה, כשאומרים 50 שעות הפסקת חשמל, לא היה בית אב במדינת ישראל שהיה לו 50 שעות, אולי בודדים שבבודדים.
עופר בלוך: אנחנו עוקבים אחרי העניין, אלא אם כן זו הייתה תקלה בבית עצמו.
יעל רון בן משה: אני לא אמרתי 50, אני אמרתי 11 שעות.
עופר בלוך: נאמרו פה מספרים.
עופר בלוך: גם 11 שעות זה לא בסדר, בוא נגיד את זה ככה, אבל צריך להבין את המתודולוגיה.
עופר בלוך: כשמוקמת שכונה במדינת ישראל נקבע כמה יחידות דיור יהיו שם, בהתאם לזה כל התשתיות מוקמות, מים, חשמל, ביוב, כבישים, תחבורה ציבורית וכן הלאה.
עופר בלוך: ברגע שהשכונה הזאת, לצורך הדוגמה, מוכפלת בכמות התושבים שלה, בגלל שכל דירה הופכת להיות שתיים ואנחנו לא יודעים על זה, כי זה לא משהו רשמי, חילקו דירה, שמו מונה או לא שמו מונה או מסתדרים באיזה שהיא צורה, עכשיו אנחנו חווים כפול מכשירי חשמל על אותה רשת.
יעל רון בן משה: על זה אני רוצה להתעכב, גם קודם שוחחנו על זה.
יעל רון בן משה: כמי שהייתה מנכ"לית בשלטון המקומי אני לא יכולתי להגיד שאני לא מקבלת את הילדים האלה לגן כי הם גרים בדירה שפוצלה, אני לא יכולתי להגיד שאת הזבל מהפח הזה אני לא מפנה כי פה גרות שתי משפחות ולא אחת, והנתונים היו בידיי, כמו שהם נמצאים היום, אני מניחה, בידיים של הרשויות המקומיות, של משרד הפנים, של משרד החינוך.
יעל רון בן משה: הרי משרד החינוך יודע כמה כיתות א' נפתחות.
עופר בלוך: אבל לא בהכרח אצלנו.
יעל רון בן משה: אז על זה אני רוצה לשאול, איך אנחנו מעבירים את המידע, איך אתם מקבלים את המידע שהוא מעבר למה שנמצא בוועדות הבנייה, המקומיות, המחוזיות, ובסופו של דבר כדי כן להיערך לכמות האוכלוסייה שגרה במקום.
יעל רון בן משה: אם הם לא יגורו בשכונה הזאת הם יגורו בצורה חוקית או לא חוקית בשכונה ליד, זה לא אזרחים שהולכים להיעלם מפה, בסוף יש כאן איזה שהוא משק חשמל.
יעל רון בן משה: גם אני לא רואה את האזרחים שגרים כרגע, לדוגמה באותו יישוב שייח' דנון, או כפי שחבר הכנסת אייכלר אמר.
ישראל אייכלר: גבעת זאב למשל.
יעל רון בן משה: גבעת זאב, הם לא הולכים לשום מקום, הם שם.
יעל רון בן משה: הם לא יעברו לגור בתל אביב או ברעננה.
עופר בלוך: תיכף אנחנו נתייחס לזה, אבל ברמה הכוללת אנחנו לא יכולים לדעת מידע שהוא לא מגיע אלינו בצורה רשמית והצורה הרשמית היא בקשה לחיבור.
עופר בלוך: כל אזרח שמבקש או לחבר דירה או להגדיל חיבור או לחבר חשמל מתקשר לחברת חשמל ואומר: אני רוצה, ואז אומרים לו אוקיי, אדוני, אתה צריך לעשות א' ב' ג', לשלם ככה, לשלוח את המסמכים האלה והאלה, טופס 4 וכן הלאה ואז אנחנו נחבר אותך.
עופר בלוך: אין לי דרך אחרת לדעת.
עופר בלוך: אני לא יודע אם דיברתם על זה, אבל כשאנחנו מדברים על הפזורה הבדואית, ואת הנתונים האלה נתתי גם לחבר הכנסת עבאס וגם לשרת האנרגיה, 66% ממשקי הבית בפזורה הבדואית, ביישובים המוכרים, אינה מחוברת לחשמל באופן חוקי.
עופר בלוך: 66%.
עופר בלוך: זה מהסטטיסטיקות שלנו.
עופר בלוך: כשאנחנו לוקחים יישוב, לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה יש בו 10,000 משקי בית ואנחנו מחברים 3,000, אז יש 7,000 שלא מחוברים אבל מקבלים חשמל והרשת בנויה ל-3,000 כי הם החוקיים.
עופר בלוך: אנחנו צריכים למצוא את הדרך, ואני חושב שאולי החוק, חוק החשמל החדש, פותר חלק מהבעיות, אבל לא את כל הבעיות, כי גם שם יש כל מיני הגבלות וכן הלאה כדי שאנחנו נוכל לחבר.
עופר בלוך: האינטרס שלנו, אני אומר את זה לחברי הוועדה וגברתי היושבת ראש, הוא לחבר את כולם בצורה חוקית, שיהיה להם מונה, שישלמו חשמל, שישלמו חיבור, זה האינטרס העליון שלנו.
עופר בלוך: אנחנו מוכנים לשתף פעולה בכל דרך על מנת ליצור את זה.
עופר בלוך: מצד שני המדינה יצרה מצב שבו אנחנו השוטר של טופס 4 וכשיש שוטר שאין לו יכולת אכיפה אמיתית, אין לי יכולות לאכוף, אז מה עושים?
עופר בלוך: עוקפים אותו, ואז אנחנו רואים את כל החיבורים הלא חוקיים ואת כל ההתחברות בין משפחות וחלוקה עקומה של החשמל בין הגורמים השונים ואז אנחנו נתקלים כמובן במצבי קיצון, כמו שהיה לנו בסופה האחרונה, של שבועיים מזג אוויר קר ביותר בעיקר באזור ירושלים, אנחנו נתקלים בבעיות שעלו בתקופה הזאת.
עופר בלוך: אני אבקש ממשה להתייחס טיפה, גם לנגב וגם לאזור ירושלים רבתי.
משה כהן: קודם כל אני חייב להתייחס ולומר שאנחנו לא מכירים מספרים כאלה של שעות, אבל אני חייב לדייק את הנתונים ולעשות קצת סדר בפרופורציה.
משה כהן: אז כמו שהסברתי קודם, צריך להבין מה הביצה ומה התרנגולת.
משה כהן: אנחנו עכשיו מדברים ברמה של בית, ברמה של דירה, אם הוזמן לה גודל חיבור מסוים זה מה שאני יכול לתת לה.
משה כהן: אם אחר כך הדירה הזאת פוצלה, הורחבה, בדרך כלל זה אזורים לא אורבניים, אלא אזורים כפריים, שאפשר מאחורה לבנות עוד בתים, אין לי שום יכולת, גם אם אני יודע שגרים שם שמונה או תשע דירות אני לא יכול לעשות כלום.
משה כהן: אם אני לוקח את זה אחורה לרשת, ואני חייב להתייחס לדברים של חבר הכנסת אייכלר, יש מקומות שאנחנו ערים לזה, כמו שאמרתי קודם, אז אנחנו מוסיפים עוד שנאים ועוד רשת, אבל זה עד הבית.
משה כהן: ברגע שיש את האירוע האחרון של ה-26 בינואר, שכמו שהמנכ"ל אמר, אחרי שבועיים של קור ש-32 שנים לא היה, האירוע הזה היה אירוע של נתיכים, הרשת לא קרסה.
משה כהן: מה זה הנתיך?
משה כהן: זה כמו אצל כל אחד מאיתנו בבית, כשיש לך עומס בחדר מסוים אז קופץ רק נתיך אחד, בשביל שלא כל הבית יופסק.
משה כהן: זה בדיוק מה שקרה, אנחנו החלפנו נתיכים, זה היה האירוע.
משה כהן: רשת המתח הנמוך לא קרסה, רשת המתח הגבוה לא קרסה, רוב האוכלוסייה במדינת ישראל הייתה במצב שהחורף הזה היה לה חורף יחסית שקט, עם הפרעות ממש ממש בודדות.
משה כהן: אני אגע למשל ביישוב שהוזכר, היישוב ביתר עלית.
משה כהן: בשנה שעברה, בגלל התופעות שהזכרנו פה קודם, הכנסנו למעלה מ-11 או 12 שנאים בביתר, אז בחורף הגדול הזה רחוב אחד וחצי בביתר שהייתה בו בעיה וטיפלנו בה נקודתית באותה מהירות, הוספנו עוד שנאי, חילצנו עוד אירוע.
משה כהן: בבית שמש, 150,000 תושבים, 150,000 בתי אב, בשבועיים תשעה נתיכים שנשרפו.
משה כהן: חבר'ה, זו הפרופורציה.
משה כהן: איפה זה באמת קפץ באופן מאוד רציני?
משה כהן: זה כמו שהמנכ"ל הזכיר קודם, ביישובים הערביים והבדואיים ששם התופעות הן של 60% ו-70% מהבתים שהם לא מחוברים.
משה כהן: אנחנו לא יכולים להגיע למצב שאנחנו מחזקים את כל הרשת, והוספנו שנאים בערוער, ברהט, כמעט בכל מקום שהגענו אליו, יום ולילה, בסוף אני מגיע לבית עצמו ואני לא יכול לעשות איתו כלום כי אני עומד בפני החוק.
משה כהן: לכן זה הנושא של הביצה והתרנגולת וחייבים לשים פה על השולחן את הדבר שהמנכ"ל הזכיר אותו קודם, שגם החוק בתצורה שלו עכשיו הוא עם הרבה התניות, זה לא שעכשיו 150,000 יחידות דיור שנמצאות בכפרים הערבים והבדואים והדרוזים הולכים מחר בבוקר להתחבר לחשמל, יש המון התניות.
משה כהן: יש לנו צוות פנימי בחברה שבוחן את הדברים.
משה כהן: דרך אגב, לא הוגשה אלינו אפילו בקשה אחת בעקבות החוק החדש, אפילו בקשה אחת עוד לא הוגשה לחברת החשמל לחבר.
משה כהן: אז רק שנבין את הפרופורציה מה יקרה באירוע.
ישראל אייכלר: זה מאוד מעניין מה שאתה אומר כי נדמה לי שהם צריכים הכרה.
ישראל אייכלר: לפני שהוא מבקש הוא צריך הכרה.
משה כהן: צריך שיהיה תכנית מתאר בתוקף, זה חייב להיות בית שנבנה לפני 2018 ומ-2018 לא היו בו עבירות בנייה.
משה כהן: זה אומר שהמועצה או הוועדה המקומית חייבת לתת היתר רישוי.
עופר בלוך: יש בית אחד כזה שעומד בכל התנאים.
יעל רון בן משה: ועל זה רבנו שבועות.
משה כהן: והיא חייבת לתת את האישור שלה ועל זה היא תגבה גם אגרות מאותו אחד.
משה כהן: אבל הפתרון הוא, כמו שאמרנו קודם, פשוט להפריד, והבדיקה צריכה להיות בדיקה בטיחותית.
משה כהן: ברגע שמגיע בניין, אתה הזכרת את זה, הרב אייכלר קודם, הרשות המקומית גובה ארנונה, מספקת מים, תקשורת אף אחד היום לא צריך שיביאו לו, כי יש את זה, נשארנו רק עם החשמל והכול בא עלינו שלא בטובתנו.
יעל רון בן משה: כן, אוקיי.
עופר בלוך: היו נושאים שרצית שאני אתייחס, היושבת ראש.
יעל רון בן משה: כן, סיפרתי על הנושא של העברת נתונים מהמשרד לשוויון חברתי, אם אתה רוצה להגיד על זה משהו.
יעל רון בן משה: נושא כוח אדם, אם אתה רוצה להתייחס, היושב ראש והמנכ"ל.
יעל רון בן משה: המנכ"ל התייחס, אבל אני אשמח לדעת בהיערכות מבחינת הקרן, האם אתם צופים שיהיה - - -
אורן הלמן: הוא התייחס לגבי התעריף.
יעל רון בן משה: כן, איך קובעים את התעריף, השאלה שלי הייתה על הקרן.
עופר בלוך: הקרן היא קרן שדירקטוריון חברת החשמל הקצה 15 מיליון שקלים מהמקורות הפנימיים של החברה, זה לא נופל על התעריף ולא על תקציב המדינה.
עופר בלוך: אנחנו מעריכים שזה ייתן פתרון למקרים הקשים ביותר ולכן הוועדה תקבל מהרשויות המקומיות דרך הרווחה את השמות של המשפחות שמתקשות, הם ייבחנו על ידי הוועדה ויחליטו מה דרך הטיפול בהם כאשר הכוונה שלנו שגם יהיה שיתוף פעולה עם עמותת פעמונים לדוגמה, לתת למשפחות גם אפשרות לצאת מהמצוקה ולא רק להמשיך ולקבל סיוע.
עופר בלוך: אני לא מעריך שאפשר יהיה להגדיל בצורה דרמטית את הסכומים האלה לאורך זמן, זה 15 מיליון שקל כל שנה, זה לא חד פעמי, אנחנו נתחיל להתגלגל עם הוועדה, היא ועדה ציבורית בראשה עומדת מישהי שהיא לא חלק מחברת החשמל, אין רוב לחברת חשמל שם, חברת החשמל בסוף אחראית על הפרוצדורה.
עופר בלוך: הוועדה תחליט מי יקבל ומאוד נוח לי שזה מנותק מהחברה כי אז אי אפשר יהיה להגיד שיש דברים שאינם הולמים.
עופר בלוך: ההצעה שלנו בזמנו הייתה שיהיה שיתוף פעולה עם רשות החשמל וחלק מהכסף יגיע מהתעריף כעוד נושא של רווחה שהמדינה תומכת בו וחלק מחברת החשמל.
עופר בלוך: היה לאו מוחלט ממשרד האנרגיה, מוחלט, בעניין הזה בזמנו, אמרו שלא רוצים לערבב בין רווחה לבין תעריף, כי אנחנו לוקחים על עצמנו באמת טיפול במקרים הקשים ביותר.
עופר בלוך: אנחנו נראה מה קורה, כמובן שבחורף זה הרבה יותר קשה כי החשבונות גדולים, אנחנו מטפלים כל הזמן במקרים קיצוניים והיום, כמו שאורן אמר, אנחנו לא מנתקים, אבל אני רוצה שאורן ירחיב טיפה גם בקשר עם הארגונים החברתיים וגם רשויות הרווחה.
אורן הלמן: הקרן הזו היא אחת מתוך סל של פתרונות שאנחנו נותנים שהם אמורים להתמקד במי שבאמת צריך.
אורן הלמן: אמרתי קודם, אבל אני אחזור על זה עוד פעם, קודם כל יש לנו קשר הדוק מאוד עם רשויות הרווחה, עם אגפי הרווחה ברשויות המקומיות, אנחנו נמצאים בקשר הדוק איתם באמצעות שני עובדים שיש לנו שהם צדים ממש את המקרים הקשים, שהם מן הסתם מתגלגלים לרווחה, זה הדבר הראשון.
אורן הלמן: הדבר השני הוא הרצאות וכנסים שאנחנו עושים על מיצוי זכויות מול אוכלוסיות מוחלשות, גם בשפות ברשויות המקומיות יש לנו אנשים שיודעים להסביר מה הזכויות של אנשים.
אורן הלמן: דבר שלישי זה הקמפיינים שאנחנו עושים בכדי לעודד אנשים לקבל את מה שמגיע להם והדבר הנוסף הוא כל עולם הניתוקים.
אורן הלמן: צריך לזכור, ניתוק בחברת החשמל מגיע אחרי בין 120 ל-150 ימים של חוב, הוא לא אופְּס, לא שילמתי על הבית, והוא נמשך בדרך כלל בין שלוש לשש שעות, עד שמשלמים, משלמים מחברים.
אורן הלמן: זה לא ניתוק לכל החיים, זה לא מוות חשמלי, או משהו בסגנון הזה.
אורן הלמן: אבל מה שאנחנו עושים בעקבות הבג"צ, עוד לפני הבג"צ אגב, אתם ראיתם בשנתיים האחרונות של הקורונה, חברת החשמל מתנהגת מאוד ברגישות, אנחנו עם חיישנים כלפי - - -
עופר בלוך: החוב שלנו גדל ב-200 מיליון שקל.
יעל רון בן משה: כן, ראיתי את המספרים.
אורן הלמן: כן, אמרתי לה, הוא משמעותי, אבל אנחנו בעצם נמנענו מניתוק.
אורן הלמן: בהתחלה גם של עסקים שסבלו, מלונות, קנטרי, כל מיני כאלה, נמנענו מניתוק.
אורן הלמן: בהמשך, כשנגמר הסיפור הכלכלי הקשה, בגדול, אז חזרנו מול העולם העסקי והמסחרי ולכן גם עלינו ל-450 מיליון שקלים ועכשיו ירדנו לבערך 330-320 מיליון שקלים, אבל הפתרון פה בעולם הזה הוא קודם כל מודעות צרכנית וזה משרת את התפיסה שלך, אלון, בהיבט של חיסכון, כי גם את זה אנחנו מנסים, אנחנו לא מחנכים, כי זה חִברות יותר, זה לשנות הרגלי צריכה ברמה של תשמעו, תחשבו על החשמל שאתם צורכים.
אורן הלמן: אנחנו גם עושים תיאום ציפיות עם הציבור, שתבינו שבסופו של דבר חשבון החשמל הוא מכפלה של הקילוואט שאתם צורכים במחיר לשעה, בתעריף.
אורן הלמן: לכן אנחנו רואים בחורף ובקיץ עלייה של בין 30% ל-50%, אנחנו אומרים את זה כל הזמן, בחשבונות החשמל.
אורן הלמן: זה לא בגלל שחברת החשמל, המשכורות שלנו לא עולות בחורף או בקיץ, זה לא נכנס לחברת חשמל כאיזה מין, כל המחירים המנופחים, החשבונות המנופחים, או לא יודע מה שממציאים שם בכל מיני כינויים בתכניות הצרכניות, אלא יש עלייה.
אורן הלמן: אז אנחנו פועלים גם בהיבט הזה מול הציבור בכדי לחנך אותו, לחברת אותו, לצמצם צריכה או לצרוך חשמל בצורה נבונה, גם באמצעות קמפיינים, שאנחנו משקיעים שם בערך ארבעה מיליון שקלים בשנה, אבל גם באמצעות תכניות חינוכיות שלא כתבנו פה, נתיב האור, שזה גם בטיחות וגם התייעלות אנרגטית שאנחנו עושים מול רשויות מקומיות, מול ילדים והנוער שזה העתיד, ברמה הזו.
אורן הלמן: אגב, כל הדברים האלה נכנסים תחת תכנית ESG מאוד מאוד מסודרת שאושרה על ידי המנכ"ל וגם הדירקטוריון לפני פחות מחודש, משהו בסגנון הזה, שאת כל הדברים האלה אנחנו מכניסים פנימה.
אורן הלמן: ודירוג ESG שלנו עולה, זאת אומרת גם שוק ההון מבין שאנחנו הולכים לכיוון הזה, ואנחנו כל הזמן יושבים ושוקדים על פתרונות נוספים.
אורן הלמן: המונה החכם, אחד מהיתרונות שלו הוא למשל שאת יכולה לקבל באינטרוולים של רבע שעה פחות או יותר את צריכה החשמל שלך, מה שהיום את מקבלת פעם בחודשיים, ואז את גם יכולה להבין –
עופר בלוך: באיזה שעות הצריכה –
אורן הלמן: נכון.
אורן הלמן: כל הדברים האלה אמורים בסופו של דבר לגרום לאנשים, ובדרך כלל ככל שהסוציואקונומי נמוך יותר כך גם ההבנה לגבי הצריכה החשמלית, אין מה לעשות, זה יחס הפוך, ככל שאתה יותר מתוחכם אתה מבין מה עולה יותר מה פחות, אז שם צריך להשקיע יותר בהיבטים האלה ואנחנו עושים הרבה מאוד מאמצים.
ישראל אייכלר: אני רוצה להעלות נושא שהועלה פה כמה וכמה פעמים, בקשר להפסקת החשמל הזאת גם, כי היו מקומות שמחמישי בערב עד מוצאי שבת לא היה להם חשמל.
ישראל אייכלר: אני קיבלתי מהעוזר שלי - - -
יעל רון בן משה: גם אני קיבלתי, יש פה שמות של אנשים עם כתובות.
עופר בלוך: אנחנו נשמח לקבל את השמות.
אורן הלמן: נקבל את הרשימה.
עופר בלוך: אנחנו מסתכלים, דרך אגב, ראיתם את זה פה למטה, ב-DMS, אין מצב שקו מתח גבוה נפסק ואנחנו לא יודעים מזה.
עופר בלוך: זה נרשם ואנחנו נמדדים על זה.
יעל רון בן משה: אני בטוחה שמבחינת
יעל רון בן משה: כם אין מקרים כאלה, אני גם בטוחה - - -
עופר בלוך: דרך אגב, ברגע שאני מקבל ממך - - -
יעל רון בן משה: האזרחים שטרחו וכתבו אלינו הם - - -
משה כהן: יכול להיות שהם דיירי משנה של דיירי משנה אז - - -
יעל רון בן משה: יכול להיות.
אורן הלמן: אנחנו נקבל ונבדוק.
ישראל אייכלר: אבל הנושא שרציתי להעלות זה הנושא של השיח לגבי שבת.
ישראל אייכלר: אני רוצה שתדעו את מה שאתם יודעים, עצם השימוש בחשמל בשבת, אם לא היו חולים, זקנים, ילדים, נשים בפיקוח נפש היה אסור לנו להשתמש בזה, כי תוצר שיש בו חילול שבת אסור לנו.
ישראל אייכלר: הכוונה שאם מישהו מבשל בשבת אוכל אסור לי לאכול את זה, אז למה מותר לי להשתמש בחברת חשמל?
ישראל אייכלר: בגלל שיש זקנים ויש קשישים ויש ילדים ויש תינוקות ויש אנשים שצריכים חמצן ולכן חובתכם וזכותכם לספק להם חשמל ובזכות הזאת אנחנו משתמשים בחשמל בשבת.
ישראל אייכלר: זו פסיקה הלכתית מלפני 70 שנה וזה לא השתנה, ההיפך, אלא העניין הבריאותי נהיה יותר קשור לחשמל ממה שהיה לפני 70 שנה.
ישראל אייכלר: אז אם יש יהודי אחד או יהודייה אחד, לא משנה, אפילו ערבי, שצריך חמצן ובשבילו אתם מספקים את החשמל אני חייב לעזור לכם לעבוד בשבת ולתקן את החשמל בשבילו ואז גם לכל השכונה יש חשמל.
ישראל אייכלר: אני יודע שיש מקומות שעדיין זה לא כל כך מובן.
ישראל אייכלר: אז אני רוצה לציין את השיפור בחברת חשמל כל השנים ואני מזכיר את הסיפור של הקרן לסיוע.
ישראל אייכלר: היושבת ראש, אני רוצה לספר לך ולכם, לפני הרבה שנים הייתה אישה מחדרה עם שלושה ילדים.
ישראל אייכלר: אורן בטח מכיר את הסיפור, אני לא יודע אם היית כבר אז, אבל בטח שמעת את זה, שבערב פסח, שני לילות לפני פסח ניתקו לה את החשמל כי היא לא שילמה פעם אחר פעם.
ישראל אייכלר: ואז היה מנכ"ל חברת החשמל, נדמה לי שקראו לו רזון זיכרונו לברכה, באמת זכות גדולה הייתה לו, ואני צלצלתי אליו והוא אומר לי שזה סיפור שכבר באו לקראתה והכול, אמרתי לו בוא נעשה חשמל אצלה בבית היום בלילה ואחרי פסח היא תיכנס להסדיר.
ישראל אייכלר: אם היא תעמוד בתשלומים, זה היה אז 3,000 שקל או משהו כזה, אם היא תעמוד בתשלומים מה טוב, אם לא, חצי אני וחצי אתה מהכיס הפרטי שלי ושלך, הוא אמר: קניתי את זה, וחיברו לה את החשמל באותו היום.
ישראל אייכלר: והיא שילמה, לא באו אלינו לבקש את הערבות הזו.
ישראל אייכלר: היום ברוך ה' יש לכם קרן.
ישראל אייכלר: אז לא היה 300,000 שמותר לכם לתת הנחות, אז לחברת חשמל אסור היה לתת הנחות, זה היה בחוק, היום יש לכם כבר אפשרות ולכן אני מברך על קרן הסיוע.
ישראל אייכלר: אותו דבר לגבי העניין של השיח, גם אורן וגם אתה ועינב וכולכם, אותך לא כל כך הספקתי להכיר - - -
עופר בלוך: אתה לקחת אותי לסיור בחסידות בעלז לפני 20 שנה, פחות.
ישראל אייכלר: לפני 20 שנה היית כבר בחברת חשמל?
עופר בלוך: לא, הייתי בתנובה.
עופר בלוך: הוא שכח, אני לא שוכח את הסיור הזה.
עופר בלוך: יום שלם בחסידות בעלז, מהבוקר עד הערב.
משה כהן: הייתם שכנים.
עופר בלוך: היינו שכנים במחלבת ירושלים.
ישראל אייכלר: בטח בטח, עכשיו אני נזכר.
ישראל אייכלר: יש שיפור גדול מאוד ביחס של חברת חשמל לאזרחים.
ישראל אייכלר: אז העניין הזה של השיח עם הרבנים לגבי שבת, לדעתי רוב הרבנים ברוב השכונות וברוב המקרים אפשר יהיה להיכנס ולתקן גם בשבת.
ישראל אייכלר: אתם יודעים את זה וצריך פשוט ליצור יותר קשר.
אורן הלמן: אני רוצה להתייחס לזה, אם אפשר.
ישראל אייכלר: אבל עוד שאלה אחת לגבי משהו אחר, לגבי תעדוף של הפסקות יזומות.
אורן הלמן: אז תן לי רק, אני חייב להגיד לך, חברת חשמל לפני חצי שנה פחות או יותר התחילה להעסיק יועץ לציבור החרדי, יש לנו בחור חרדי, בעצם הבנו שיש הרגלי צריכה שונים לציבור החרדי, מה זה הבנו?
אורן הלמן: אנחנו יודעים, אבל החלטנו שאנחנו רוצים גם לתקשר את זה.
אורן הלמן: אנחנו לוקחים את הציבור הזה כפרויקט שלנו כי יש לא מעט אנשים שהם עם הרגלי צריכה שונים, גם בשבת, אבל לא רק, ואנחנו עובדים מול ראשי הרשויות, אנחנו הולכים להקים פורום של ראשי רשויות מהציבור החרדי ביחד איתנו ואנחנו פועלים גם ברמה הפרסומית וההסברתית מול הציבור הזה בצורה שונה.