GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמיחי לוי: ואני מזכיר את הנקודה השנייה שנאמרה, שיש משתמשים בקו שהם לא צריכים את השכונות החרדיות ודווקא תחנה מרכזית טובה להם.
ישראל אייכלר: אני חושב שבקווים הספציפיים האלה הם בודדים יחסית לרוב ציבור הנוסעים, נכון?
עמיחי לוי: זה צריך להיבדק.
ישראל אייכלר: ואגב, גם להם לא משנה אם זה – ההיפך, בכביש גולדה יש להם יותר תחבורה מאשר התחנה המרכזית.
ישראל אייכלר: גם בשבילם התחנה המרכזית זה תקוע באמצע.
ישראל אייכלר: אתה יודע מה זה להיכנס ולצאת מהתחנה המרכזית?
עמיחי לוי: אבל בתחנה המרכזית יש רכבת קלה, יש שירות הרבה יותר נרחב מאשר בהר חוצבים.
ישראל אייכלר: אולי תעשה ספירה כמה אנשים.
עמיחי לוי: אנחנו יכולים לספור כמה עולים בתחנה המרכזית, אנחנו לא סופרים כיפות או לא כיפות.
ישראל אייכלר: לא, חלילה.
ישראל אייכלר: אני אחרון שרוצה שיספרו כיפות, אבל אפשר לספור תחנות.
עמיחי לוי: יש תחנה אחת, תחנה מרכזית, אין לנו איך לפצל את זה.
ישראל אייכלר: לא, לפני שמשרד התחבורה הוציא את הקווים מהשכונות היו לכם תחנות והיו לכם מספרים.
עמיחי לוי: אבל 955 תמיד יצא רק מהתחנה המרכזית.
ארז לבחר: כן, לאורך שנים הוא יוצא מתחנה מרכזית, כמו שעמיחי אומר.
עמיחי לוי: הוא מעולם לא נסע בבר אילן, הבקשה פה היא בקשה חדשה, להכניס אותו.
ישראל אייכלר: כן, אז צריך לבדוק את זה.
ישראל אייכלר: אני מוכן לשבת איתכם בעוד שבוע-שבועיים, אנחנו נעשה את הספירה שלנו, 'אנחנו' זאת אומרת הפונים ואנשי המקום, כי קיבלנו מאות פניות, זה לא רק מהקהילה החרדית או קהילה זו או אחרת.
ישראל אייכלר: אנחנו ככנסת אנחנו חייבים להיות אוניברסליים, לא משנה יהודים, ערבים, דתיים, חילוניים.
עמיחי לוי: התחנה המרכזית מאפשרת להגיע מכל חלקי ירושלים, ברכבת קלה ובאוטובוסים.
עמיחי לוי: דווקא הר חוצבים - - -
ישראל אייכלר: לשכונות שלנו לא מגיעה לא רכבת קלה, לצערי, ולא - - -
עמיחי לוי: עכשיו עובדים על קו הרכבת הקלה בבר אילן, זה חלק מהעניין.
ישראל אייכלר: אז כשיהיה בבר אילן, בעזרת ה', בעוד עשור ניפגש שוב, בעזרת ה'.
עמיחי לוי: נקווה שפחות.
ישראל אייכלר: מילה על הסופרבוס, שגם היא מסיעה אנשים.
ישראל אייכלר: צחי נווה נמצא איתנו?
עמיחי לוי: יש איזה סוגיה עם סופרבוס?
ישראל אייכלר: הוא מוביל אנשים מאיפה?
יעקב ליצמן: לעפולה, נוף הגליל עפולה.
יעקב ליצמן: יש ביקוש, יותר במשך היום, להגיע לבית החולים העמק.
ישראל אייכלר: מנוף הגליל לעפולה זה סופרבוס?
יעקב ליצמן: יש כל חצי שעה, אבל לא כל האוטובוסים מגיעים ל'העמק'.
אינה ברזנבורג: יש קו ישיר ויש אחד מהיר, זו הייתה המטרה.
ישראל אייכלר: אז מי נמצא פה?
ישראל אייכלר: רוני טקו?
רוני טקו: כן, שלום לכולם.
ישראל אייכלר: אני שומע פה מהפונים לגבי בעיקר, הקשר בין נוף הגליל לבית החולים 'העמק' עפולה, מה אתה מציע?
רוני טקו: כן, יש שם מספר חלופות שמגיעים אוטובוסים מנוף הגליל לבית החולים 'העמק' וחזרה.
רוני טקו: אנחנו פתוחים, במידה שיש הצעות ייעול כאלה ואחרות כדי לקדם ולעשות אז תגידו, אין בעיה.
ישראל אייכלר: אנחנו רוצים תדירות יותר גבוהה, אני מבין.
יעקב ליצמן: התדירות בסדר גמור, יש כל חצי שעה אוטובוס.
יעקב ליצמן: הבנתי שיש כמה שעות ביום שהאוטובוסים לא מגיעים לבית החולים 'העמק'.
יעקב ליצמן: מגיעים רק בבוקר ובערב?
אינה ברזנבורג: יש חלופה.
יוסף מאיר כהנא: אבל החלופה לא נכנסת לשכונה.
יעקב ליצמן: אתה מדבר על קו 354.
יעקב ליצמן: יש את קו 356 ויש 354.
אינה ברזנבורג: אחד לא נכנס לתוך שכונת הר יונה והשני אפשר לקחת אותו –
יעקב ליצמן: למעלה, ביקינתון, זה רבע שעה הליכה.
יעקב ליצמן: עם ילדים?
עמיחי לוי: אבל, עכשיו יהיה השיפור עם 39.
יוסף מאיר כהנא: למה אי אפשר להכניס 354 ל'העמק'?
אינה ברזנבורג: אז אני אומרת, כל דבר כזה, שוב, אנחנו מסתכלים על כל האוכלוסייה, המהלך הזה, דרך אגב, קיבל גם מכם בשכונת הר יונה כל מיני מחמאות, אבל עוד פעם, יש עכשיו שירות ישיר, שירות מאסף שעובר דרך כל השכונות, ואז בציר רסקו יש לכם את התדירות שהיא עובדת, אבל הוא מגיע עד עפולה, הוא גם לא עובר דרך תחנת הרכבת, זה יעד שהוא פחות - - - עד התחנה המרכזית ומשם שירות עירוני שאתם צריכים להחליף.
אינה ברזנבורג: בעפולה עשינו רה ארגון של השירות העירוני עכשיו באוטובוס, ממש העלינו את התדירות של הקווים, אתם יכולים להחליף שם.
אינה ברזנבורג: אז זה השירות, עוד פעם, זו הרשת שעמיחי דיבר עליה, על הרשת ההיררכית הזאת של החלפות מהירות ותדירות גבוהה.
ישראל אייכלר: אני מסכם את מה שאמרה גב' אינה ברזנבורג, שהעניין הזה של הקשר בין נוף הגליל לעפולה, יש שירות ובמסגרת השיפור שיהיה בקווים העירוניים הפנימיים יהיה שיפור נוסף.
אינה ברזנבורג: עוד יותר, כן, בהחלפה.
יוסף מאיר כהנא: צריך להגיד תודה על האוטובוס הזה, בעפולה יש הרבה בנקים, הרבה חנויות, תדירות כל חצי שעה לעפולה זה דבר חדש ומאוד מבורך.
יעקב ליצמן: עוד נקודה חשובה אם אפשר לציין, פה בירושלים, גרתי בירושלים עד לפני שנה פלוס, יש אופציה של מעבר בין אוטובוסים, כשאני מתקף יש 90 דקות מעבר חינמי, זה גורם שאפילו אם אין לי קו ישיר ממקום למקום אני יכול לקפוץ על מספר אוטובוסים.
יעקב ליצמן: בנוף הגליל זה לא קיים, יש סיבה לכך?
יעקב ליצמן: כן, אם אני נתקע עם אוטובוס ואני מצליח לקחת אוטובוס נוסף - - -
ישראל אייכלר: למה באמת, עמיחי?
עמיחי לוי: אני אסביר.
עמיחי לוי: הרפורמה של ה-90 דקות קיימת היום רק בארבעת המטרופולינים, חיפה, תל אביב, ירושלים ובאר שבע, כי שם יש הרבה יותר תנועה שמתבססת על מעברים.
עמיחי לוי: הרחבה שלה לשאר ערי הארץ זה משהו שמחויב ברפורמה ארצית.
ישראל אייכלר: נוף הגליל לא שייך לאיזה מטרופולין?
עמיחי לוי: לא.
עמיחי לוי: זה לפי התב"עות של המטרופולינים.
עמיחי לוי: מה שכן, יש חופשי יומי, יש חופשי חודשי שבהם אפשר לעשות כמובן את המעברים באופן חופשי.
עמיחי לוי: חופשי יומי, בנוף הגליל אני לא זוכר כמה עולה.
יעקב ליצמן: 13 שקל.
ישראל אייכלר: אז בואו נסכם כי אנחנו מגיעים לסיום הדיון.
ישראל אייכלר: קודם כל הוועדה מברכת על הוספת הקו הפנימי בנוף הגליל, קו 39, מ-14.12, אנחנו נבקש מיושבת הראש לקיים דיון מעקב לאחר מכן וגם אפילו, אני שמעתי שמתחילים והולכים גם בינואר לשיפורים אז אולי בסביבות ינואר.
יעקב ליצמן: לא משהו שאנחנו מכירים.
ישראל אייכלר: לא, מר עפיפי אמר שהם ערוכים לשיפורים לגבי בני ברק וכל הדברים שדיברנו פה.
אינה ברזנבורג: זה בדיוק העניין שלא הבנו, כי האשכול של חברת הנסיעות, האשכול של עפיפי הוא עירוני, שירות עירוני בנצרת, אין לו יכולת - - -
ישראל אייכלר: אז מה שהוא דיבר בינואר, בתחילת השנה הבאה?
עמיחי לוי: אולי הוא התכוון לפנימי.
ישראל אייכלר: בכל אופן אנחנו נקיים דיון מעקב בעניין של נוף הגליל, בעזרת ה'.
ישראל אייכלר: היו עוד קהילות שפנו והם לא הגיעו לכאן, תולדות אברהם יצחק, אנחנו נתייחס גם לפניות שלהם.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת עיבוי קווים לבני ברק ולירושלים ולאשדוד ודרישה חד משמעית להוספת קו ישיר לאשדוד, כי אשדוד היא עִיר גְּדוֹלָה לֵאלֹקִים, 220,000 איש והרבה הרבה אנשים קשורים לנוף הגליל, לאו דווקא מהמגזר החרדי.
ישראל אייכלר: רצינו להשמיע גם עדות - - -
אליעזר ישעיהו בק: היא אמרה שאי אפשר להשמיע.
ישראל אייכלר: לא, אבל הקול שלה נשמע באמצעותך.
עמיחי לוי: אנחנו מאמינים שהבקשה קיימת.
מאיר פרוש: על מודיעין עילית גם יש בקשה כזאת?
ישראל אייכלר: על מודיעין עילית לא קיבלנו פנייה, אבל אם תהיה פנייה אנחנו נשמח לצרף אותה ואנחנו נעביר לך.
ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים לשנות את המסלול מנוף הגליל, לדלג על ואדי ערה לכיוון דרך כביש 6, ברגע שזה יהיה אפשרי מבחינת העבודות בכביש.
ישראל אייכלר: אנחנו חושבים שזה מאוד חשוב.
ישראל אייכלר: לא ציינתי, ואני מציין את זה בסיכום, שבכל מקרה, אני אומר גם מניסיון של שבוע שעבר, כשאתה נוסע דרך העיירות והערים זה תמיד יותר זמן מאשר כשאתה נוסע ב-highway, אפילו שיש עיכובים.
עמיחי לוי: הכניסה היחידה של 955 זה לנצרת.
ישראל אייכלר: לא, אבל ואדי ערה.
עמיחי לוי: ואדי ערה, נוסעים על הכביש הישיר.
ישראל אייכלר: אז אני אומר, הכביש של ואדי ערה וכביש 6, תמיד הדרך הראשית יותר טובה מאשר לעבור בכביש שיש שם יישובים.
יעקב ליצמן: וכשיש מתיחות יש חסימות של הציר לפעמים, אז עדיף פקקים בכביש 6.
ישראל אייכלר: הדרישה הנוספת, ואנחנו נדבר גם עם עיריית ירושלים, להכין את התשתית בהר חוצבים.
ישראל אייכלר: כל זמן שהרסו את כל הכבישים בתוך השכונות בגלל הבנייה של הרכבת הקלה, שזה ייקח להערכתי כמה שנים, להכין בהר חוצבים אפשרות שכל אוטובוס שנכנס לעיר ויוצא מהעיר, הבין עירוניים בעיקר, שתהיה להם אפשרות לאסוף ולהוריד נוסעים בהר חוצבים.
ישראל אייכלר: זה לא פחות חשוב מהתחנה המרכזית, זה הרבה יותר יעיל כי הכניסה לתחנה המרכזית והיציאה מהתחנה המרכזית הפכו גם לסיוט בחודשים האחרונים בגלל העבודות ברחוב ירמיהו וכל הדברים האחרים.
ישראל אייכלר: אני רוצה להודות על הדיון הענייני שהיה פה ועל השתתפות חברי הכנסת ובעזרת ה' אנחנו נקיים דיון מעקב, ותודה ליושבת ראש הוועדה, הגב' יעל רון בן משה, ואנחנו מודים לכם על השתתפותכם.
ישראל אייכלר: ישיבה זו נעולה.
יעל רון בן משה: שלום לכולם.
יעל רון בן משה: אדוני, כבוד מבקר המדינה, תודה על ההזדמנות ועל זה שאתה מכבד את הוועדה לפניות הציבור בנוכחותך.
יעל רון בן משה: גברתי, מנהלת נציבות תלונות הציבור, תודה על נוכחותך.
יעל רון בן משה: מכובדי כולם, אני מקווה שיצטרפו אלינו גם נציגים של משרדי הממשלה וגופי סמך רלוונטיים.
יעל רון בן משה: תודה על הגשת הדוח המיוחד של נציבות תלונות הציבור במשרד המבקר, בנושא: התמודדות הממשלה עם משבר הקורונה בגלים השלישי והרביעי.
יעל רון בן משה: למרות חשיבות הדיון בוועדה הזו, הוועדה לפניות הציבור, בראשה אני עומדת, הדבר הנכון היה לקיים את הדיון בוועדה לביקורת המדינה, שלמצער, טרם הוקמה בשל החרם של האופוזיציה.
יעל רון בן משה: אני מנצלת במה זו, לקרוא לראשי האופוזיציה, להפסיק את החרם ולאפשר לכנסת, לשוב לעבודה מלאה, לטובת אזרחי ישראל והשמירה על הדמוקרטיה, עם זאת וגם עם שיקולים פוליטיים צרים, טרם הוקמה הוועדה לביקורת המדינה, אנחנו נוודא שהדיון בדוח יהיה הענייני והמקיף ביותר, ללא שום עיכוב ודיחוי.
יעל רון בן משה: בהזדמנות זו ואף שהדוח לא עוסק בנושא, אני מוצאת מקום לציין את חשיבות השילטון המקומי, במהלך כל תקופת הקורונה, בגלים הראשון, השני, השלישי והרביעי.
יעל רון בן משה: השילטון המקומי, שהוא הכתובת הראשונה לאזרח ולאזרחית, גם בשגרה וגם בחירום, הוכיח פעם נוספת את חשיבותו ואת הזכות של כולנו לעבוד עימו, לחזק אותו ולהאציל סמכויות.
יעל רון בן משה: ברשויות מקומיות שזה עבד במשבר כל-כך חמור כמו הקורונה, כדי לשקול המשך האצלת סמכויות מהשלטון המרכזי, גם בשגרה.
יעל רון בן משה: מוקדם יותר היום, קיימתי דיון בוועדה לפניות הציבור, בנושא חברות השידורים והאינטרנט.
יעל רון בן משה: דיון על נושאים שהם בשגרה, פניות ציבור שמגיעות לוועדה וגם בדיון ההוא תקופת הקורונה והשירות לאזרח, נכחו כל הזמן בדיון, כמו להדגים את הטלטלה שכולנו חווינו, מעבר להשלכות הבריאותיות וכמו בדיון הקודם, גם כאן, אני שואלת האם המספרים הכמותיים שמייד תציגו, האם הם מספרים את הסיפור כולו והאם הלקחים והמסקנות הוטמעו, בסופו של דבר.
יעל רון בן משה: זה משהו שאנחנו נצטרך פה, בכנסת להמשיך ולבדוק, האם הנתונים אם הם עלו, או ירדו, האם הם מסמנים צורך רגעי, או העדר צורך, שהיה ברגע הקודם, או שמגמה אמיתית של שיפור שירות והטמעת שיטות עבודה חדשות.
יעל רון בן משה: בדיון שאנחנו מקיימים עתה, יוצגו נתוני הדוח, ואנחנו כולנו יחד נוודא פעם נוספת שהשירות לאזרח משתפר באופן כללי ושהטיפול בקורונה ובתופעות הנלוות, יהיה מקצועי וענייני וחף מכל שיקול פוליטי.
יעל רון בן משה: אני מוצאת בהזדמנות זו מקום להודות גם ליושב ראש הכנסת, חבר הכנסת מיקי לוי, שמאפשר בעצם, לקיים את הדיון החשוב הזה ולהתקדם ושוב תודה לכם, אנשי מבקר המדינה על העבודה המאומצת ובמיוחד לך אדוני מבקר המדינה.
מתניהו אנגלמן: גברתי יושבת הראש, השלכות הקורונה פוגעות ברבים מאזרחי ישראל, זוהי תקופת קשה שעלינו לעבור אותנו יחד, מצריכה מהמדינה לגלות רגישות גדולה עוד יותר, לפניות האזרחים, כפי שניתן יהיה לראות בדוח, גם בגל השלישי ובגל הרביעי, לא ראינו את הרגישות הנדרשת.
מתניהו אנגלמן: חובת המדינה לגלות שירותיות כלפי כל אדם נכונה תמיד, אבל בקורונה הרגישות צריכה להיות כפולה, בין אם כלפי אזרחים וותיקים, או כלפי זכאים לסיוע אחרים ועלינו כמדינה, לפצות את הנפגעים ולהקל על ניהול החיים, בצל מגבלות הקורונה.
מתניהו אנגלמן: אופן ההתמודדות של מדינת ישראל עם משבר הקורונה, משתקף היטב מברור התלונות.
מתניהו אנגלמן: הנציבות שימשה כתובת למתלוננים, כמעט בכל מגעיהם עם הרשויות וחתרה בראש ובראשונה למתן סעד מהיר למתלוננים.
מתניהו אנגלמן: מדיניות זו באה לידי ביטוי, בכך ש-56.6 אחוז מהתלונות נמצאו מוצדקות, או שעניינן בא על תיקונו בזמן הבירור.
מתניהו אנגלמן: אנחנו זמינים לבירור כל תלונה ואני קורא לגופים הממשלתיים להפיק לקחים מהסוגיות העולות בדוח ולתת מענה מהיר ומיטבי לפונים.
מתניהו אנגלמן: השוואת הנתונים שבדוח זה, לנתונים שבשני דוחות הנציבות הקודמים הנוגעים למשבר הקורונה, משקפת את המעבר ממצב חירום משברי, לשגרת חיים בצל הקורונה.
מתניהו אנגלמן: הדבר בא לידי ביטוי, גם בכך שהתלונות בגל השלישי ובגל הרביעי עוסקות לא רק לדרישה לביטחון סוציאלי, סיוע חומרי וקבלת גמלאות ומענקים כספיים, אלא גם בניהול שגרת חיים בצד הקורונה, יציאה מהארץ וכניסה אליה, השתתפות באירועים במגבלות התו הירוק וכיוצא בזה.
מתניהו אנגלמן: אני רואה זכות גדולה, בכך שהנציבות חוגגת השנה 50 שנה ואנחנו בעצם, כפי שהמחוקק ציין בעת ייסוד הנציבות מהווים פה, עיין ואוזן לכל מתלונן וכפי שהמחוקק אמר אז, הביטוי היה מתנה לאזרח הקטן, אז אמרתי שאני רק מסתייג מהמילה קטן, אני חושב שאנחנו מתנה לאזרח ואני חושב שזה לא כל כך מתנה אלא זה חובה בעצם ואנחנו הכלי, שבית המחוקקים לוודא את אותן תלונות.
מתניהו אנגלמן: אני חייב גם להגיד שבעת הקורנה, אולי הסמכות הייחודית שניתנה לי כנציב תלונות הציבור, ואנשי הנציבות מטעמי, הוא לעסוק במה שנקרא, באותו צד של נוקשות ייתרה, כלומר כשאנחנו רואים את אותה נוקשות ייתרה, מצד הגופים הנילונים, אז אנחנו קיבלנו בעצם הסמכה מטעם המחוקק, להצביע על הצורך בתיקון הליקוי ועוד אני אגיד, שאנחנו בפרט בעת הזו, הגם שבחלק מהתקופה עבדו מרחוק, גם בגופים הנילונים, אבל גם במשרד למבקר המדינה וכמובן בנציבות תלונות הציבור, אנחנו ראינו חשיבות להמשיך, להמשיך ובפרט בעת הזו שאפילו החשיבות רבה יותר, שרבים מהאזרחים נזקקים לשירות ואנחנו צריכים להיות למענם ויותר מזה, הגופים הנילונים צריכים להיות למענם בפרט בעת הזו.
מתניהו אנגלמן: תודה רבה לך, גברתי יושבת הראש.
יעל רון בן משה: תודה רבה, אנחנו נעבור להצגת הדוח, תציג את הדוח הגברת ד"ר אסתר בן-חיים.
יעל רון בן משה: (הקרנת מצגת)
אסתר בן-חיים: ד"ר אסתר בן-חיים, מנהלת נציבות תלונות הציבור.
אסתר בן-חיים: טוב, אז למעשה, מה שאנחנו נציג בפניכם כאן היום, אנחנו מציגים לכם את נתוני בירור התלונות, בנציבות תלונות הציבור, במשרד מבקר המדינה ונציב תלונות הציבור, בתקופת הגל השלישי והרביעי של הקורונה.
אסתר בן-חיים: אני רוצה להגיד שהנציבות, למעשה נמצאת כל הזמן עם יד על הדופק ואנחנו לא רק שבדקנו את התלונות בגל השלישי והרביעי, אלא אנחנו עושים זאת מהתחלה, מפרוץ המגיפה הבנו את החשיבות שיש בתיעוד של כל הבירור הזה של התלונות שנעשה, למעשה, מה שאנחנו מציגים ונציג בפניכם היום, זה למעשה הנושאים שעליהם הציבור מתלונן ומה שמשקף באמת את המצוקות שלו.
אסתר בן-חיים: אפשר לומר שהנציבות היא למעשה, מהווה סוג של סיסמוגרף למה שהציבור חש, אבל זה לא רק למען הציבור, זה למען הגופים הנילונים, על מנת שהם ידעו היכן הבעיות ומה הם הדברים שהם יכולים לעשות, כדי לשפר ולתקן את המצב.
אסתר בן-חיים: אנחנו כן יכולים לראות בדיוק כפי שאמר, נציב תלונות הציבור, אנחנו כן יכולים לראות שיש שוני, בין הגלים השונים ואם בגל הראשון והשני, אנחנו רואים שעיקר התלונות התמקדו, בנושא, הייתי אומרת, הרשת הביטחון הסוציאלי של האזרחים, אנחנו רואים שבגל השלישי והרביעי, למעשה, אנחנו רואים איך אנשים חיים לצד הקורונה וזה בא לידי ביטוי בתלונות נוספות, שטיפלנו בנושאים אחרים, כמו למשל, יציאה מהארץ, כניסה לארץ ואנחנו נראה את זה גם בנתונים שנביא.
אסתר בן-חיים: נעבור לשקף הבא, למעשה, אנחנו נתמקד בדברים שאתם רואים כאן, לפניכם, אגב אני מזמינה אותכם להסתכל גם בדוח עצמו, בדוח עצמו אתם רואים, הוא מאורגן לפי פרקים וכאן אנחנו באמת, נסתכל על הדברים היותר מרכזיים, שהם הצעדים שנקטה המדינה ומה התלונות שאנחנו טיפלנו, סביב אותם צעדים, הסיוע הכלכלי שהמדינה נתנה בזמן המשבר ואיזה תלונות קיבלנו, בהקשר הזה וגם בנושא של השירות לציבור, בזמן המשבר.
אסתר בן-חיים: שקף הבא, אז אם אנחנו נסתכל על נתונים כלליים.
אסתר בן-חיים: נעבור לשקף הבא, אנחנו יכולים לראות מהנתונים שלמעשה, חלה ירידה בגל השלישי והרביעי של הקורונה במספר מכתבי התלונה שאספו בנושא הקורונה, לעומת כלל התלונות שהתקבלו בנציבות בתקופת הדוח, עם זאת, אני חייבת לציין, שבכל זאת שנת 2021, אנחנו כבר רואים שיש לנו אפילו עלייה במס' התלונות, אבל פחות כפי שאני מציינת, בגל השלישי והרביעי, אנחנו ראינו ירידה במס' התלונות בנוגע לקורונה ולמעשה, אנחנו כן יכולים לציין, שחלק ניכר מזה נוגע באמת, לכך שאנחנו למעשה, מגיעים למצב, שבו אנחנו חיים לצד הקורונה וישנם בהחלט גופים נילונים שלמדו, שיפרו ותיקנו והביאו באמת דברים כאלה, שהצליחו להתמודד עם המצב.
אסתר בן-חיים: נעבור לשקף הבא, אז כמו שאמרתי, אנחנו כן רואים שאנחנו עוברים למעשה, לשגרת חיים, אנחנו רואים שהגל הראשון התבטא באיזשהו הלם של הציבור, שלא ידע, הלם גם של הגופים הנילונים, שלא ידעו לטפל בבעיות שקרו, בכמות האדירה של התלונות שהם קיבלו ובגל השני, אנחנו רואים, שבעצם, הגופים קצת יצאו מהשוק ומתחילים יותר להסתדר.
אסתר בן-חיים: אנחנו רואים שאנחנו מקבלים תלונות רבות, כמו שאתם רואים, בתקופה של הדוח, אנחנו מדברים על תקופה שמדצמבר 2020 ועד אמצע אוקטובר 2021, קיבלנו מעל 16 אלף מכתבי תלונה, כאשר קרוב ל-1,700 מכתבי תלונה האלה, נגעו לנושאי הקורונה.
אסתר בן-חיים: נעבור לשקף הבא, אז הגוף הבולט כמו שאנחנו רואים, ממשיך להיות המוסד לביטוח לאומי, אם כי אנחנו בהחלט יכולים לומר, שיש לנו ירידה משמעותית, בגל השלישי והרביעי, לעומת הגל הראשון והשני, יש לנו ירידה כאן של 77 אחוז, הסיבה כפי שאמרתי, היא בגלל, השוני, כן, אם בגל הראשון, כמו שאמרנו, אנשים יותר התלוננו בהיבטים הכלכליים, בעיקר הנושא של דמי אבטלה, אז בגל השני, אנחנו ראים כבר שוני ויש לנו פחות בעיות בנושא של אבטלה.
אסתר בן-חיים: אנחנו אמנם עדיין רואים תלונות בנושא, אבל יש לנו גם את הנושא של השירות לציבור, שאנחנו רואים שהוא במוסד לביטוח לאומי, בהחלט מהווה נושא שמתלוננים עליו.
אסתר בן-חיים: אנחנו כן יכולים לראות, את הגוף הבא אחריו, שהוא במשרד הבריאות, כאן אנחנו יכולים לראות שבמשרד הבריאות, הייתה לנו עלייה במס' התלונות, שוב, גם במשרד הבריאות, אפשר להגיד, שמרבית התלונות נגעו לנושא של השירות לציבור, היה לנו את המוקד של קול הבריאות, הנושא של חיסונים, בידוד, תו ירוק, דברים מהסוג הזה ואתם יכולים לראות את הפילוך גם בהמשך.
אסתר בן-חיים: נעבור לשקף הבא, אז מה הם נושאי התלונה העיקריים, אז אתם יכולים לראות כאן, בצבע הכחול למעלה, אנחנו רואים העליון זה הגל הראשון והגל השני, בחלק התחתון אנחנו רואים את הגל השלישי והרביעי, אנחנו רואים שלמעשה, שוב, אם בגל הראשון דיברנו על גמלאות בעיקר, דמי אבטלה וכו' וכו' היה הנושא העיקרי, בגל השלישי והרביעי, הנושא העיקרי, הוא השירות לציבור וזה יכול להיות גם, בהיבטים שונים ואצל גופים אחרים ומגוונים ואנחנו רואים שהנושא הנוסף, שקיבלנו עליו, הוא הנושא של גמלאות, אגב, לגבי הנושא של שירות לציבור, אנחנו יכולים להגיד, שהיו הרבה מאוד תלונות, בקשר להקמת וועדת החריגים, בעניין הכניסה והיציאה מהארץ, הנושא של זמינות מוקדים, הנושא של טיפול בפניות, אלה סוגל הדברים שאנחנו קיבלנו.
אסתר בן-חיים: אנחנו גם יכולים לראות גופים שעכשיו, אנחנו רואים אותם בגל השלישי והרביעי ולא ראינו אותם בגל הראשון והשני, למשל, הרווחה, שם למשל, אני יכולה לדבר, על הנושא של תלונות שנוגעות לכרטיסים נטענים לרכישת מזון לאוכלוסיות שעמדו בתנאיי הזכאות, קיבלנו הרבה מאוד תלונות, מעל 300 תלונות שקיבלנו בנושא הזה.
אסתר בן-חיים: אנחנו רואים שגם הנושא של תשלומים ומענקים, ממשיך להיות בהחלט בולט בגל השלישי והרביעי, שם בעיקר אנחנו מדברים על מענקי קורונה, בעיקר לעסקים וגם מענקי הסתגלות לקשישים.
אסתר בן-חיים: נעבור לשקף הבא, אז אם אנחנו מסתכלים בהשוואה רב-שנתית, אנחנו רואים שמשבר הקורונה לא השפיע על המגזרים השונים באוכלוסייה בצורה שווה, אלא אנחנו רואים הבדלים ואנחנו יכולים לראות את השוני, בתקופות השונות, אז אם בגל הראשון, אפשר לראות את זה בצבע הכחול כהה, אנחנו רואים שהשיעור הגבוה יותר, הוא של נשים שהתלוננו, אז הסיבה היא בגלל שאלו היו הנשים שנפגעו הכי הרבה בגל הראשון והשני, כי עבודתן הופסקה ולכן באמת אנחנו רואים שזה יותר, אבל בתקופת הדוח הנוכחי, הגל השלישי והרביעי, אנחנו רואים שיש פחות נשים ויש יותר גברים והסיבה היא מאחר - ואתם יכולים לראות את זה בצבע כחול כהה – הסיבה היא מאחר והנושא הוא הפך להיות הנושא העיקרי בשירות לציבור ובשירות לציבור, אנחנו רואים שגם בעיטות שיגרה, גברים מתלוננים יותר, בנושא הזה, מאשר נשים, כך שאנחנו בהחלט יכולים לראות, בצורה מאוד מאוד יפה, את ההתפלגות הזאת.
אסתר בן-חיים: אם נעבור לשקף הבא, אתם תוכלו לראות את מה שאמרתי, בצורה יותר בולטת, אז אם אנחנו מדברים, אנחנו רואים שלגבי השירות לציבור, אנחנו רואים שהסיבה לזה שאנחנו רואים עלייה בכלל, באופן כללי, בדקנו פשוט לראות, מה קרה, למה השוני, למה פתאום, יש לנו נשים שמתלוננות יותר ואחר כך גברים שמתלוננים יותר וראינו שהסיבה, זה באמת, הנושא של התלונות, היא כמו שאמרנו, גברים מתלוננים יותר בנושא של השירות לציבור וגברים ונשים מתלוננות גם בעיטות שיגרה, יותר על הנושא של גמלאות, אז אנחנו יכולים לראות את השוני הזה, כפי שבא לידי ביטוי.
אסתר בן-חיים: הסתכלנו גם לראות, מבחינת התפלגות המחוזות, כי למעשה, המחוזות משקפים את המודעות של הציבור, לעניין מיצוי הזכויות שלו וכאן אנחנו רואים שבהחלט, רואים את זה בצורה מאוד בולטת, בגל השלישי והרביעי, שבפרפריה יש פחות מודעות לנושא הזה של הזכויות והמיצוי זכויות, ראינו את זה בנושאים שונים, אנחנו גם ראינו את זה בהקשרים של קבלת קהל, כמו שאתם יודעים בוודאי, אנחנו השאיפה שלנו להגיע לאותן אוכלוסיות ראויות לקידום ולשם כך, יש לנו לשכות לקבלת קהל ואנחנו גם חברנו לארגונים שעוסקים במיצוי זכויות ואנחנו יורדים לשטח, לפרפריה החברתית והנה אנחנו רואים שבהחלט, זו אחת הסיבות שאנחנו באמת, צריכים עוד יותר לחדד ולהעמיק את הפנייה אליהם, כי אנחנו יכולים לראות, שבאמת הם פחות מתלוננים.
אסתר בן-חיים: נעבור לשקף הבא, אנחנו מאוד גאים בנתון הזה, שאנחנו הצלחנו למעשה, לסייע ב-56.6 אחוז, כמעט 57 אחוז מהתלונות, שנמצאו מוצדקות, או שעניינם בא על תיקונו במהלך הבירור.
אסתר בן-חיים: כן, אנחנו יכולים לראות, שיש כאן ירידה לעומת הגל הראשון והגל השני, ששמה היינו עם אחוזים עוד יותר גבוהים ולמעשה, שוב, זה משקף את המצב שלנו, אנחנו נמצאים כעת, באיזשהו מצב ביניים, עברנו מהמצב שהיה מצב משברי, שבו כמו שראינו המון המון תלונות מוצדקות שבאו על פתרונן, למצב שאנחנו איזשהו מצב, שכן, אנחנו באיזשהו סוג של מצב שהוא לא טבעי, אבל אי אפשר להגיד שזה מצב חירום, כמו שהיינו בגל הראשון והשני ולכן אנחנו רואים, שאמנם אחוז התלונות גבוה יותר משנה רגילה, מזמנים רגילים, אבל קצת יותר נמוך, מאשר היה בגל הראשון והשני.
אסתר בן-חיים: נעבור לשקף הבא, הנציב, כן, חלק מהתפקיד שלו, הוא גם להצביע, תוך כדי זה שהוא מברר את התלונות, על דברים שצריכים לשפר ולתקן אותם ואם אנחנו מסתכלים ממבט כולל, על התלונות שאנחנו בדקנו אותם, אנחנו יכולים לבוא ולהצביע, על מס' דברים שאנחנו חושבים שחשוב לחזק אותם והנציב הצביע עליהם בהחלטות שלו.
אסתר בן-חיים: קודם כל מאוד מאוד חשוב, לחזק את הנציבים והממונים על תלונות הציבור, בכל הגופים, אלה הם האנשים שמקבלים את התלונות והם יכולים לסייע וחשוב באמת להיעזר בהם.
אסתר בן-חיים: חשוב שהגופים ינצלו את המשבר, כמשהו שהוא להזדמנות, זה מקום להזדמנות לשיפור.
אסתר בן-חיים: צריך לחשוב גם איך עושים את תהליכי העבודה.
אסתר בן-חיים: דיבר נציב תלונות הציבור, על הצורך להגמיש, כן, לא צריך להיות מאוד נוקשה, צריכים להפעיל 'קומן סנס' גם ואם דברים לפעמים נראים לנו שהם לא, באמת לא נראים הגיוניים, אז לפעול ולנסות למצוא גם בדרכים יצירתיות פתרונות ואת זה רואים הרבה מאוד, מתוך הדוגמאות של התלונות, שהבאנו בדוח, אבל בד בבד וחשוב מאוד, לחשוב גם על אותן אוכלוסיות שזקוקות לסיוע מיוחד.
אסתר בן-חיים: ראינו הגופים עשו מאמצים, הם הלכו לכיוונים של אמצעים מקוונים ועשו המון דברים, אבל מצד שני, יש לנו אוכלוסיות שלא יודעים להתמודד עם האמצעים המקוונים האלה ולהם אין פתרון וחשוב, עד מאוד, לחשוב גם עליהם כשחושבים על הנושא ואני אציין רק עוד דבר אחד וזה חשיבות שיתוף הפעולה בין גופים ציבוריים שונים, לטובת הפרט, ראינו מקרים שבהם הפרט, פשוט נפל בין הכיסאות, כל גוף גלגל אותו מהאחד לשני, המון פעמים אם הגופים היו קובעים בינם לבין עצמם, התלונות היו נפתרות ולא היו צריכים להגיע לתלונה.
אסתר בן-חיים: נעבור לשקף הבא, אז מה הנציבות עשתה, הנציבות עשתה המון המון דברים, כדי באמת, לאפשר את הבירור וכמה שיותר לסייע, אז הגמשנו את דרכי הפנייה אלינו, אנחנו אפילו אפשרנו לטפל בתלונות, באמצעות הטלפון, על אף שאנחנו לא עושים כך.
אסתר בן-חיים: אנחנו אפשרנו פנייה בשפות שונות, יש אנשים בעיקר אלה שהם ראויים לקידום, שלעיתים לא דוברים את השפה ולא יכולים לפנות, לא יכולים להיעזר ואנחנו מאפשרים גם את זה.
אסתר בן-חיים: קיימנו בירורים טלפונים מהירים, היו לנו רפרנטים בגופים הנילונים, פנינו אליהם והצלחנו לפתור דברים, מהר מאוד.
אסתר בן-חיים: אנחנו עשינו ראיונות בכלי תקשורת ובשפות שונות, כדי שהציבור יידע על האפשרות לפנות לנציבות ולהיעזר בה, נמצאים שם, הרבה מאוד אנשים ששמחים, כן, עובדים מקצועיים ששמחים מאוד לעזור לציבור והכול חינם אין כסף.
אסתר בן-חיים: פנינו לארגונים חברתיים, כדי שידעו במקרים מתאימים, להעביר את התלונות אלינו, כדי שנוכל לסייע.
אסתר בן-חיים: עשינו גם פעילות רבה בינלאומית, כי היה חשוב לנו, גם ללמוד מגופים אחרים, אבל גם, לספר להם בד בבד, את ההתמודדות המאוד יפה שלנו ואת כל האמצעים המאוד יפים.
אסתר בן-חיים: עשינו המון המון דברים, כמו למשל, גישורים, באופן מקוון, אפילו עשינו ביקורים בשטח באופן מקוון, הכול באמת, על מנת לאפשר פעילות ועל מנת למצוא פתרונות יצירתיים.
אסתר בן-חיים: נעבור לשקף הבא, חשוב עד מאוד לדעת, שכאשר אנחנו מקבלים תלונות, אנחנו לא מסתכלים רק על התלונה הבודדת, אנחנו מסתכלים על התלונה הבודדת - אבל בד בבד הרבה מאוד פעמים, אנחנו מצליחים בגלל התלונה הבודדת, להביא לתיקון של ליקוי כללי אצל הגוף הנלון.
אסתר בן-חיים: ובסופו של דבר, אנחנו עוזרים לציבור רחב מאוד.
אסתר בן-חיים: אני אביא רק באמת דוגמה אחת יפה: אחד הסימנים באמת שהיו מובהקים של משבר הקורונה, זה היה עטיית המסכה.
אסתר בן-חיים: עכשיו, הדבר הזה נקבע בחוק, נקבעו התנאים, ומחוקק גם קבע שמי שלא עוטה את המסכה יקבל קנס של 500 ₪, וכמו כן הוא קבע גם, שלגבי אנשים עם מוגבלות, תהיינה הקלות והם לא יצטרכו לשים את המסכה.
אסתר בן-חיים: אבל, הוא לא ציין באיזה אופן צריך להוכיח את זה שהבנאדם עם מוגבלות, האם הוא צריך להוכיח את זה, באמצעות מסמך רפואי, האם הוא צריך שיהיה עליו כל הזמן המסמך כדי להציג את זה בפני השוטר.
אסתר בן-חיים: וקיבלנו לא מעט תלונות על התנהלות של שוטרים מול אנשים, שבאו ואמרו להם, אני מוגבל, אבל לא היה להם ביד את המסמך וכו' וכו'.
אסתר בן-חיים: אז בעקבות פניות כאלה ורבות, שהגיעו לנציבות, אנחנו פנינו למשטרה.