GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל רון בן משה: אם אתם חושבים שמדובר בנושאים רחבים יותר אז אני חושבת שראוי להסב את תשומת ליבי ולראות מה עושים.
יעל רון בן משה: אני מבטיחה שהאזרחים ימצאו אוזן קשבת אצלי, ואני מאמינה שגם מחברי הוועדה.
יעל רון בן משה: עבודה רבה לפנינו, מחר יתקיים דיון בנושאי תעריפי כביש 6 במקטעים הצפוניים.
יעל רון בן משה: חבר הכנסת גינזבורג הציע לדבר על התעריפים בכלל בגלל שהוא עוד לא היה בדיון והוא לא מכיר עד כמה יש צורך ספציפי לדון בתעריפים ובשיטת הגבייה בצפון.
יעל רון בן משה: יכול להיות שבהמשך נצטרך לעסוק בנושא בצורה רחבה יותר.
יעל רון בן משה: במסגרת הפגרה אנחנו יכולים לקיים ארבעה דיונים תוך התראה של ארבעה ימים קודם הדיון.
יעל רון בן משה: נעשה את זה מדוד ככל האפשר.
יעל רון בן משה: ביום רביעי הבא אנחנו נדרשים להגיע למליאת פגרה.
יעל רון בן משה: אשמח שניכנס כבר לשגרת עשייה בוועדה אבל אם יהיו אילוצים סביב סדרי עבודת הכנסת אז אנחנו נתחשב בהם.
יעל רון בן משה: אשתדל להגיע לשטח במסגרת הדיונים, ככל שנהלי העבודה של הכנסת מאפשרים את זה.
יעל רון בן משה: אני חושבת שיש חשיבות לכך שכל ועדה תגיע לשטח, בוודאי אם זו ועדה שהיא הפה של הציבור, לא כל הציבור יודע להגיע לכאן – לא באמצעים טכנולוגיים ולא באמצעים פיזיים – וראוי שאנחנו נדע להגיע לכמה שיותר ציבורים גם אם זה מצריך מאמץ.
יעל רון בן משה: זהו, תודה לכולם.
יעל רון בן משה: אני מודה לצוות הוועדה ולעובדי הכנסת שאיתנו, תודה לחברי הוועדה.
יעל רון בן משה: תודה רבה, הישיבה נעולה.
יעל רון בן משה: בוקר טוב לכולם, אני פותחת את הישיבה של הוועדה לפניות הציבור, ישיבת עבודה ראשונה.
יעל רון בן משה: תודה לחברי הוועדה, חברות הכנסת, תודה למנהלת הוועדה, לאנשי הצוות הנוספים שאיתנו.
יעל רון בן משה: אני אשתדל לעמוד בנוהג שאני מציבה לעצמי, לפתוח את ישיבת הוועדה בהקראה של שירה עברית, אז היום אני אקריא את שירו של חיים חפר, "היו זמנים".
יעל רון בן משה: אני אקריא חלק קצר.
יעל רון בן משה: "היו זמנים, אז במשלט ישבנו, היו זמנים, לחמנו ואהבנו, עכשיו דבר אין להכיר, על המשלט יושבת עיר, אולי בזכות אותם זמנים".
יעל רון בן משה: חיים חפר כמו בא להזכיר לנו שהמקומות שבהם לחמנו, היום אנחנו מיישבים אותם, חיים בהם, ואנחנו, התפקיד שלנו, המדינה, זה לדאוג לזה שגם במקומות האלה יוכלו לחיות בשלום, באיכות חיים ושחלילה הם לא יחזרו להיות משלט או אזורים שרק צבא נמצא בהם.
יעל רון בן משה: אני קושרת קשר ישיר לישיבת הוועדה היום, על החיבור בין הצפון למרכז, בין הפריפריה למרכז.
יעל רון בן משה: כביש 6 כשנהגה, אחת מהתכליות העיקריות שלו הייתה הצורך בחיבור בין הגליל והנגב ואזורים מרוחקים יותר, הגולן, הערבה למרכז הארץ.
יעל רון בן משה: יש תפיסות נוספות שאומרות שצריך בכל אזור כזה להקים מטרופולין שיהיה של אותו אזור, אבל עד אז וגם כשיהיו מטרופולונים נוספים, עדיין למדינת ישראל יש את החובה לאפשר לאזרחים שגרים בכל מקום להגיע גם למרכז הכלכלי, התרבותי, האקדמי, הבריאותי כמו בכל מדינה מערבית.
יעל רון בן משה: והנה אנחנו מוצאים יותר ויותר פניות ותלונות בנושא כביש 6 בדגש על כביש 6 במקטעים הצפוניים, גם בנושא התעריפים וככל שאנחנו מתעמקים, גם בנושא הגבייה.
יעל רון בן משה: אני מבקשת מאסנת מהממ"מ של הכנסת להציג בבקשה את המצגת עם הנתונים שהיא אספה והמחקר המעמיק מאוד שהיא עשתה בשבועות האחרונים.
אסנת אלגום מזרחי: תודה רבה.
אסנת אלגום מזרחי: בוקר טוב לכולם, אני ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.
אסנת אלגום מזרחי: בהזדמנות הזאת אני רוצה לברך אותך שוב אישית, את יושבת-הראש על התפקיד החדש ולאחל הצלחה.
אסנת אלגום מזרחי: (הצגת מצגת) לקראת הדיון שנערך היום בנושא של פניות הציבור בנוגע לכביש 6 ולתעריפים שונים בכביש 6, מרכז המחקר והמידע של הכנסת התבקש להכין מסמך שלמעשה סוקר סוגיות שונות שבעצם נוגעות גם לנושא של תפעול כביש 6 ולרקע של הבניה והסלילה שלו והתפעול שלו על ידי גופים שונים, וגם לשים דגש על מספר נתונים מרכזיים שנוגעים למסלולים של המינויים, לנתונים של הנסועה, לנתונים של קשרים לוועדות ערר שמטפלות בפניות ציבור שמתקבלות בנוגע לכביש, וכמובן מספר סוגיות מרכזיות שעלו מתוך ההתבוננות בנתונים האלה.
אסנת אלגום מזרחי: השקף הראשון עוסק ברקע להקמת הכביש ולתכלית שלו.
אסנת אלגום מזרחי: הרקע הכללי להקמה ולסלילה של כביש 6, כמו שהזכירה יושבת-ראש, אנחנו יודעים שכביש 6 הוא למעשה איזשהו פרויקט תשתיתי רחב שמהווה ציר תנועה מרכזי שהמטרה שלו הייתה לחבר בין החלקים הדרומיים והצפוניים של הארץ, כשאנחנו רגילים להסתכל עליו ככביש אחד מרכזי ואחיד ורציף אבל למעשה הכביש נבנה בהדרגה עם השנים.
אסנת אלגום מזרחי: הוא התחיל כבר בראשית שנות ה-2000, נפתח בהדרגה לתנועה ועד לשנת 2019 שבה נפתחו החלקים הצפוניים ביותר של הכביש, מה שנקרא כביש חוצה צפון כדי בעצם להנגיש את המורכבות שיש במקטעים של הכביש שאנחנו מחלקים אותו לשני מקטעים מרכזיים למרות שהוא בנוי כמובן מהרבה מקטעים.
אסנת אלגום מזרחי: המקטע הראשון, כביש 6 מרכז זה בעצם מקטע ארוך שנמשך ממחלף סורק ועד מחלף עין צוק ומתפעלת אותו זכיינית, חברה פרטית בשם דרך ארץ הייוויז.
אסנת אלגום מזרחי: המקטע השני שזה בעצם המקטע הצפוני ביותר שנפתח לתנועה ב-2019, כביש 6 חוצה צפון, הוא בנוי משני מקטעים, מיוקנעם ועד סומך, ומי שמתפעלת אותו זו זכיינית אחרת בשם חברת שפיר הנדסה.
אסנת אלגום מזרחי: כאשר החברה הממשלתית, הזרוע הביצועית, מה שנקרא רגולטור שמפקחת על הפעילות של שתי הזכייניות הפרטיות בכביש, היא חברת כביש חוצה ישראל.
אסנת אלגום מזרחי: חברת כביש חוצה ישראל היא זרוע ממשלתית שלמעשה מונתה על ידי המדינה כבר ב-1998, שהתפקידים שלה זה לבצע פעילות של פיקוח, של בקרה על הזכייניות, לטפל בפניות ציבור וגם בערעורים שמוגשים לוועדת הערר כמו שאנחנו נפרט עוד מעט.
אסנת אלגום מזרחי: חשוב רק לציין שהשיטה של תפעול הכביש על ידי זכייניות פרטיות זו בעצם שיטה שנקראת BOT, Build–operate–transfer.
אסנת אלגום מזרחי: במסגרת הסכם הזיכיון החברה הפרטית מקבלת את האחריות על התפעול של הכביש למשך זמן קצוב, 30 שנה לצורך העניין, ואחרי הזמן הקצוב היא מחזירה כביש חוזר עם המתקנים שלו לידי המדינה.
אסנת אלגום מזרחי: בכל משך זמן ההפעלה ההסכמים שמעוגנים כמובן בחוזה ובחקיקה, כוללים את הזכות של החברות הפרטיות לגבות אגרת נסיעה מהנוסעים בכביש.
אסנת אלגום מזרחי: לעומת זאת הנסיעה במקטעים הדרומיים שזה בעצם ממחלף סורק דרומה ועד צומת שוקת, היא ללא חיוב אגרה והיא נבנתה מתקציב המדינה.
אסנת אלגום מזרחי: כל המקטעים הדרומיים נסללו ותוקצבו על ידי תקציב המדינה.
אסנת אלגום מזרחי: הם לא מתופעלים כיום על ידי חברות זכייניות אלא מתוחזקים על ידי חברת נתיבי ישראל ולכן הנסיעה בהם לא כרוכה באגרה.
אסנת אלגום מזרחי: אנחנו נעבור לשקף הבא כדי לראות את זה בצורה גרפית, את החלוקה שתיארנו עכשיו רק בצורה קצת יותר גרפית.
אסנת אלגום מזרחי: אנחנו יכולים לראות שבצד השמאלי יש לנו תיאור של כל המקטעים הדרומיים, מה שנקרא כביש 6 דרום שהנסיעה בהם לא כרוכה בחיוב אגרה.
אסנת אלגום מזרחי: כפי שציינו, הם תוקצבו מתקציב המדינה, ובחלק הימני אנחנו יכולים לראות את החלקים הכחולים שמסמנים לנו את כביש 6 מרכז, כל המחלפים ממחלף סורק ועד עין תות בצפון שמתופעלים על ידי חברת דרך ארץ עם חיוב אגרת נסיעה, ושני המקטעים הצפוניים ביותר שמסומנים בירוק, יקנעם עד סומך, מה שנקרא 6 חוצה צפון שמתופעלים על ידי חברת שפיר אחזקות.
אסנת אלגום מזרחי: חשוב לי לציין שכל אחת מהחברות, יש לה גם מסלולי אגרה שונים לגמרי, תעריפים שונים לנסיעה וגם מסלולי מנוי שונים כפי שנראה בשקף הבא.
אסנת אלגום מזרחי: בשקף הבא יש לנו טבלאות של תעריפי אגרה בכל אחת מן הזכייניות.
אסנת אלגום מזרחי: אנחנו לא ניכנס עכשיו לכל הפירוטים, זה מופיע במסמך בהרחבה.
אסנת אלגום מזרחי: רק לצורך ההמחשה אני אציין שבכביש 6 מרכז יש לנו למעשה כמה מסלולים של מנויים, מנוי שיכול להיות לקוח מזדמן, שזאת נסיעה ללא מנוי, מנוי פסקל, מנוי וידאו, וגם חלוקה לפי סוגי רכבים, מספר המקטעים שבהם נוסע הנהג, כאשר קטע 18 הצפוני עד עין תות מחויב בתעריף נפרד.
אסנת אלגום מזרחי: בכביש 6 חוצה צפון לעומת זאת יש לנו שני סוגי מנויים, מנוי וידאו או בעצם לא מנוי, נוסע מזדמן, כאשר שם יש גם אגרה שמשתנה לפי שעות עומס או שעות פנויות יותר בכביש.
אסנת אלגום מזרחי: אתן רק דוגמה אחת.
אסנת אלגום מזרחי: אם נסתכל על כביש 6 מרכז, לקוח מזדמן שייסע עד חמישה קטעים ומעלה, ישלם אגרה של 27.80 שקלים.
אסנת אלגום מזרחי: מנוי פסקל ברכב פרטי שייסע באותם מקטעים ישלם 20.07 שקלים.
אסנת אלגום מזרחי: פנוי פסקל הוא בעצם התעריף הכי פחות יקר.
אסנת אלגום מזרחי: כמו שהמחשנו עד עכשיו, מדובר בקריטריונים אחרים לקביעת תעריפי הנסיעה, במסלולים אחרים, במנויים אחרים וגם במערכות גבייה שונות.
אסנת אלגום מזרחי: במסגרת המסמך אנחנו גם התבקשנו להציג נתונים שהתקבלו בוועדת ערר שאחראית למעשה על כביש 6.
אסנת אלגום מזרחי: ועדת הערר היא סמכות שיפוטית שמורכבת משלושה חברים, שלושה נציגים: יושב-ראש הוועדה הוא בדרגה של שופט בבית משפט שלום, נציג ציבור ונציג מטעם חברת חוצה ישראל שהיא הרגולטור הממונה כמו שציינו קודם, כאשר כל נהג שרואה את עצמו נפגע או שרוצה להגיש ערעור על חיוב שהוא קיבל, מסיבות שונות יכול להגיש בפני ועדת הערר את הערעור והוועדה תחליט כיצד לדון בעניין שלו.
אסנת אלגום מזרחי: אני יכולה רק לציין שבמסמך מופיעים לנו כל מיני פירוטים ודוגמאות לסיבות שבגינן הוגשו הערעורים לוועדות הערר בשנתיים האחרונות, 2019 עד 2020.
אסנת אלגום מזרחי: אני אתן דוגמה מרכזית שחזרה בכביש 6 מרכז בוועדת הערר, הרבה ערעורים בעצם.
אסנת אלגום מזרחי: מתוך 461 עררים שהוגשו בשנת 2019, מרבית הערעורים, 289 מהם שזה 63%, מגיש הערר טען כי הוא לא קיבל בדואר את הודעת החיוב שנשלחה אליו.
אסנת אלגום מזרחי: יש גם כמובן ערעורים אחרים על רקע של העברת בעלות או על רקע של נסיעה בכביש.
אסנת אלגום מזרחי: העורר טען שהוא לא ידע שהוא נסע בכביש אגרה או שהוא טען שהוא חשב שהוא מנוי, כל מיני סיבות.
אסנת אלגום מזרחי: בכביש חוצה צפון שכאמור המקטעים שם נפתחו רק בשנתיים וחצי האחרונות, יש לנו ועדת ערר נפרדת.
אסנת אלגום מזרחי: אחת הסיבות שחזרה שם בשנת 2020 היא הסיבה שהעורר או מגיש הערר לא ידע שמדובר בזכיינית שונה ונפרדת.
אסנת אלגום מזרחי: זה חשוב גם לציין.
אסנת אלגום מזרחי: אנחנו יכולים לראות עוד סיבה שהתרחשה בשנת 2020, עלייה בערעורים שהוגשו על רקע של מחסור באמצעים כספיים וקשיים בתשלום החיוב.
אסנת אלגום מזרחי: נציין רק שבמקרים מסוימים כשהחוב הוא חלוט, התהליכים עלולים גם לגרור תהליכי הוצאה לפועל ואי חידוש של רישיון הרכב על ידי רשות הרישוי.
אסנת אלגום מזרחי: עד שתעלה שוב המצגת, ננסה רגע אם אפשר לחזור לשקף של הגרף כי חשוב לי להראות לכם גם בצורה גרפית את הסטטוס של הטיפול בתיקים שהוגשו לוועדה.
אסנת אלגום מזרחי: חשוב לי רק להמחיש את הסיבות או את הסטטוס בעצם לתיקים שהוגשו לוועדת הערר בשנים 2019–2020.
אסנת אלגום מזרחי: כמו שאנחנו יכולים לראות, אני מדברת כאן על כביש 6 מרכז.
אסנת אלגום מזרחי: שנת 2020 מסומנת לנו באדום, שנת 2019 מסומנת בכחול.
אסנת אלגום מזרחי: אחד הדברים הבולטים, אנחנו יכולים לראות שבעצם תיקים שמוגשים לוועדת הערר יכולים להגיע לידי דיון ומתקבל בהם פסק דין.
אסנת אלגום מזרחי: לחלופין, יש תהליך שבו התיק נסגר בפשרה מחוץ לכותלי בית משפט, ובאמת הנתונים מראים לנו שהכי הרבה תיקים גם ב-2019 וגם ב-2020 נסגרו בפשרה בין הצדדים, פשרה שהושגה שלא במסגרת דיון.
אסנת אלגום מזרחי: 374 תיקים בשנת 2019 מתוך 461 תיקים כאמור.
אסנת אלגום מזרחי: 344 תיקים בשנת 2020 מתוך 663 תיקים שנפתחו.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: זה נסגר באותה שנה שנפתח?
אסנת אלגום מזרחי: בדרך כלל זה נסגר באותה שנה אבל כמובן התהליכים הם משתנים.
אסנת אלגום מזרחי: יכולים להיות תהליכים שמתרחשים יותר זמן.
אסנת אלגום מזרחי: זו שאלה טובה מאוד.
אסנת אלגום מזרחי: מה שחשוב עוד להדגיש, שבשנת 2020 לעומת שנת 2019 אנחנו יכולים לראות בעמודה התחתונה ביותר ש-55 תיקים נותרו פעילים לעומת אחד בלבד בשנת 2019 ורק בשישה תיקים ניתן פסק דין ב-2020 לעומת 19 תיקים בשנת 2019.
אסנת אלגום מזרחי: עוד נתון שמאוד בולט בעמודה השנייה מלמטה, שלושה תיקים בלבד המתינו לפשרה במהלך דיון בשנת 2019 לעומת 175 תיקים בשנת 2020.
אסנת אלגום מזרחי: אני לא סתם מדגישה את הנתונים האלה, כי למעשה כשערכתי שיחה עם אילנה ויינברג שמנהלת את ועדת הערר בחברת חוצה ישראל, הובהר בשיחה שמנובמבר 2020 ועדת הערר של כביש 6 מרכז לא הייתה פעילה מאחר והתוקף של שלושת חברי הוועדה, פג תוקפו.
אסנת אלגום מזרחי: המינוי שלהם הוא למעשה תקף לשלוש שנים ובנובמבר 2020 פג תוקף חברי הוועדה.
אסנת אלגום מזרחי: הוא לא חודש מאחר והממשלה עדיין לא קמה והייתה תקופה של בחירות, אז מי שאמון על חידוש התוקף שזה שר התחבורה בשיתוף שר המשפטים, למעשה נוצר מצב שבו לא חודש התוקף ולכן זה מסביר לנו גם למה כל כך הרבה תיקים עדיין המתינו לפשרה או נשארו בסטטוס פעילים, מכיוון שהייתה לזה השלכה גם על עיכוב או הקפאה של דיונים בוועדת הערר עד היום.
יעל רון בן משה: זאת אומרת שכרגע אין ועדת ערר?
יעל רון בן משה: מה זה אומר מבחינת האזרח שקיבל עכשיו את החשבונית עם קנס, אולי כפל קנס?
יעל רון בן משה: מה הכלים שעומדים בפניו?
אסנת אלגום מזרחי: קודם כל זה אומר שהמסלול של הקנסות הוא מסלול נפרד.
אסנת אלגום מזרחי: הוא לא מפסיק לצבור ריביות, אלא אם האזרח יגיש בקשה נפרדת לעצירת ההליכים עד לסיום הדיון בעניין שאלת חוב.
אסנת אלגום מזרחי: האזרח צריך ביוזמתו במסלול מקביל להגשת הערר גם מסלול של בקשה לעצירת ההליך.
אסנת אלגום מזרחי: כמו שציינו, זה יכול להיות מאוד בעייתי במקרים שבהם החוב מגיע לידי תהליכי הוצאה לפועל או אי חידוש רישיון רכב.
אסנת אלגום מזרחי: כל התהליכים נתקעים כל עוד לא מושגת פשרה מחוץ לכותלי בית משפט,
יעל רון בן משה: לא יכולה להיות מושגת פשרה כזו.
אסנת אלגום מזרחי: יכולה להיות מושגת בין הצדדים שלא במסגרת דיון ואז התיק נסגר בפשרה, או לחלופין לחכות שוועדת הערר תתכנס שוב ויהיה דיון.
אסנת אלגום מזרחי: שאלנו את חברת חוצה ישראל לגבי הסטטוס כיום שיש כבר ממשלה פעילה, אמנם צעירה אבל הממשלה פעילה ונאמר לנו שהדבר נמצא בהליכים לקראת פגישה.
אסנת אלגום מזרחי: נעבור לשקף הבא.
אסנת אלגום מזרחי: אני רק אציין שוב שבמסמך יש בהרחבה גם נתונים על ועדת ערר של כביש 6 חוצה צפון שהוא יותר חדש המקטע הזה, וגם שם יש לנו פילוח לפי סוגים של סיבות בגינן הוגשו העררים וסטטוס של התיקים שם.
אסנת אלגום מזרחי: נציין שלמעשה הנתונים שהזכרנו עד עכשיו מעלים מספר סוגיות בולטות לדיון שאנחנו נשמח באמת להעלות אותן כשאלות ולקבל התייחסות של הגופים הרלוונטיים.
אסנת אלגום מזרחי: השאלה הראשונה נוגעת למה שהזכרנו כבר בהתחלה, איזה השלכות עשויות להיות לחלוקה של תפעול הכביש בין שתי זכייניות שונות, איזה השלכות יש לכך גם על הנושא של המודעות של הציבור, גם על פניות הציבור שמגיעות וגם על פעילות ההסברה, האם נעשתה פעילות הסברה מספקת מבחינת ההיקף, פרסום, קמפיינים וכו', מה הן ההשלכות של שתי מערכות גבייה נפרדות של כל אחת מן הזכייניות והאם יש חסמים לפני מהלך כזה של איחוד שתי המערכות כפי שאולי היינו יכולים לצפות שיקרה בעתיד.
אסנת אלגום מזרחי: מה הם השיקולים שעומדים מאחורי ההחלטה לתפעל חלק מהמקטעים של הכביש המרכזי והצפוני באמצעות אגרה לעומת החלקים הדרומיים שפטורים מאגרה, וכמובן מה שהעלינו קודם בנושא עצירת הפעילות של ועדת הערר והתוקף של שלושת חברי הוועדה שפג בנובמבר 2020.
יעל רון בן משה: תודה רבה, אסנת, על הסקירה המקיפה.
יעל רון בן משה: ברשותכם, הנקודה השלישית, בעצם השיקולים בהפעלת הכביש על ידי שתי חברות וכל ההשלכות של הדבר הזה, כי סעיפים 1 ו-2 הם בעצם נגזרות של החלטה 3.
יעל רון בן משה: במסגרת ההחלטה הזו לעבוד בשתי שיטות שונות עם שתי חברות שונות, אנחנו בעצם מוצאים את מה שאני מסמלת כעוולה הכי גדולה בעצם, שתושבי הדרום לא משלמים, תושבי הצפון כן משלמים.
יעל רון בן משה: תושבי הדרום, נמנע מהם באמת הטרחה, הטרטור, באמת ברדק בנושא הגבייה, למי הם מערערים, איך הם מערערים, למי הם צריכים להירשם כמנוי, איך נרשמים כמנוי.
יעל רון בן משה: בכביש 6 חוצה צפון בכלל מכבידים על הציבור עם תעריפי גודש ותעריפים בשעות אחרות.
יעל רון בן משה: הציבור לא יכול לעמוד בבלבול הזה והכול נובע בעצם מאותה חלוקה לשיטות עבודה שונות בדרום, במרכז, בצפון, בעוד יותר צפון.
יעל רון בן משה: על מקטע 18 בכלל עוד לא דיברנו אבל הכול נובע משם, בעצם באיזושהי החלטה של המדינה לעשות את החלוקה הזו, מה שמאוד מקשה על האזרח בלהבין את המצב, בסופו של דבר גם לשלם ועד אפילו שהוא מגיע להוצאה לפועל ודברים אחרים.
יעל רון בן משה: כל נושא הגבייה שאנחנו צריכים לבחון איך זה נעשה, איך האזרחים יודעים על זה, ועוד לא אמרנו כלום על השירות עצמו, על טיב השירות שאנחנו משלמים עבורו, האזרחים משלמים עבורו ובסופו של דבר האם הם מקבלים שירות או לא.
יעל רון בן משה: אז אני פותחת את הדיון להתייחסות חברי כנסת ולאחר מכן גורמי המקצוע.
אחמד טיבי: גם מה ההסבר למה בדרום לא משלמים ובצפון כן.
אסנת אלגום מזרחי: אמרנו את זה בהתחלה.
אחמד טיבי: לא הייתי.
יעל רון בן משה: אז בשני משפטים.
אסנת אלגום מזרחי: מאחר שהמקטעים הדרומיים נסללו מתקציב המדינה בעצם מצומת שוקת ועד מקטע סורק, והמקטעים המרכזיים והצפוניים נסגרו במסגרת חוק כבר ב-1995 והם יתופעלו על ידי זכייניות פרטיות.
יעל רון בן משה: חשוב לי רגע שנבין את הדבר הזה.
יעל רון בן משה: בסוף גם תקציב המדינה וגם השירותים האחרים זה כסף של אזרחי המדינה, זאת אומרת שכשהמדינה מבצעת פעולות תשתית בדרום שאנחנו כמובן כולנו בעד ועינינו לא צרה, כל תושבי המדינה משלמים על זה במיסים שלהם.
יעל רון בן משה: אחר כך כנראה נגמר הכסף בקופה, עוד מעט נשמע את נציגי האוצר או משרד התחבורה מתייחסים לדבר הזה, ועכשיו מי שמשתתף בהשקעה בפיתוח תשתיות בצפון זה רק תושבי הצפון.
יעל רון בן משה: זה בעצם מה שהמדינה אומרת לנו, תושבי הצפון, ולאזרחי הצפון שעושים שימוש בכביש 6 ממקטע 18 והלאה.
יעל רון בן משה: זאת אומרת שלתושב הדרום גם בשוטף, מעבר להשקעה בתשתית יש עלות פחותה עד אפסית בהגעה למרכז הארץ, המרכז הכלכלי, התעסוקתי, הבריאותי כפי שציינתי קודם, ולתושב הצפון גם בשוטף יש תעריף אחר וזה הכול בחסות החלטות של המדינה, אז אולי זה המקום לבחון את הדבר הזה.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: זה גם לאזרח הפשוט וזה גם לעסקים.
יעל רון בן משה: בבקשה חברת הכנסת טטיאנה.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: יש קושי גם לאזרח פשוט ולמשפחות, אלה שמתגוררים בצפון ועובדים במרכז הארץ.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: יש שעות עומס, שעות שיא שהתעריף יותר גבוה ויש שעות מוקדמות יותר שהתעריף הוא נמוך יותר.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: משפחות עם ילדים שהם חייבים לשים בבוקר את הילדים במסגרות חינוך, הם לא יכולים לצאת לפני 07:30 ממקום המגורים שלהם, אז הם יוצאים בדיוק בשעות השיא, משלמים תעריף יותר גבוה, אז הם יעדיפו לעזוב את הפריפריה ולהתגורר קרוב למקום עבודתם.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: זה פוגע בפיתוח ערים בפריפריה ופוגע באוכלוסייה של הפריפריה.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: גם זה קשור לבעלי עסקים, גם חברות גדולות, גם עסקים קטנים ועצמאיים שמתגוררים בצפון ויש להם עסקים במרכז הארץ והם נאלצים להשתמש ברכב כבד יותר שהמחיר הוא עוד יותר גבוה, תעריף עוד יותר גבוה וזה פוגע בהכנסות של העסק.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: זה הכול נכנס לכיס של האזרח הפשוט.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: יש את ההון למדינה שזה נבנה על ידי חברה פרטית ויש גם תוכניות להוסיף נתיב רביעי עד כמה שידוע לי, שזה גם מאריכים את ההסכם עם החברה שמפעילה את הכביש על מנת שהחברה תתחייב לבנות עוד נתיב נוסף, נתיב רביעי ודו כיווני.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: בעצם זה כן מחבר את הפריפריה לצפון.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני בעצמי תושבת פריפריה ואין שבוע שאני לא נוסעת במקטעים האלה, אבל זה מייקר את המחיר של האזרח.
יעל רון בן משה: חברי כנסת נוספים שרוצים להתייחס?
יעל רון בן משה: אם לא, אז נעבור בקשה לגורמי המקצוע.
יעל רון בן משה: בקשה, נציגי משרד התחבורה.
יעל רון בן משה: ולדימיר סימון ממשרד התחבורה איתנו בזום.
ולדימיר סימון: בוקר טוב.
ולדימיר סימון: קודם כל בהצלחה.
ולדימיר סימון: ועדה חשובה.
ולדימיר סימון: ראשית, נפתח בכך שאת החומר שהוצג הבוקר קיבלנו רק הבוקר, חלק מאיתנו אתמול בערב, כך שאין לנו שום יכולת להתייחס לטיב הנתונים ונכונות הנתונים.
ולדימיר סימון: נוכל להתייחס לכך כמובן לא היום, בהמשך.
ולדימיר סימון: נקבל את הדוח, נעביר אותו לרשות הממונה, חברת חוצה ישראל, כמובן גם אנחנו ונוכל להתייחס.
ולדימיר סימון: אכן מרבית העובדות הן נכונות.
ולדימיר סימון: המדינה החליטה בסוף שנות ה-90' להקים כביש אגרה ראשון וחדשני במדינת ישראל, כביש חוצה ישראל, כביש 6, קטעים מרכזיים ולאחר מכן קטע 18.
ולדימיר סימון: בחלוף כ-15 שנה המדינה קידמה את המשך קטעים 3 ו-7 בצפון מיקנעם לסומך, פרויקט לאומי חשוב מאוד, כלכלי, תורם ומקדם את הפריפריה ובהחלט הקל על התנועה צפונה.
ולדימיר סימון: כפי שכולנו מכירים, התנועה הייתה גדושה באזור יקנעם ובמקומות אחרים ואכן הפרויקט יצא לדרך בצורה מוצלחת.
ולדימיר סימון: פורסם מכרז כמו כל התקשרות, מכרז פומבי ואפילו בין-לאומי.
ולדימיר סימון: הממשלה החליטה שהפרויקט הזה יקודם כפרויקט PPP, Public Private Partnership, פרויקט בשיתוף הסקטור הפרטי.
ולדימיר סימון: כמו כל פרויקט יש תחרות.
ולדימיר סימון: לחלק מהפרטים תיכף יתייחסו נציגים של חברת חוצה ישראל אבל כמו כל תחרות, זכה זכיין אחר, חברה אחרת לחלוטין ואכן יש לנו פרויקט.
ולדימיר סימון: תעריפי האגרה בכוונת המכוון הוגדרו כתעריפים נמוכים מאוד.
ולדימיר סימון: בכוונת המכוון התעריפים הוגדרו שונים בשעות עומס ובשעות שפל כדי לנווט את התנועה, ובין היתר גם בכל זאת בשעות השיא לנווט את התנועה לשימוש בתחבורה הציבורית, ואכן משרד התחבורה משקיע תקציבים משמעותיים רבים מאוד גם בפריפריה בכל מה שנוגע לתחבורה הציבורית.
ולדימיר סימון: ברור מאליו שבמסגרת התהליך המכרזי נדונה שאלה האם ניתן להכריח וליצור מערכת אגרה אחודה אחת, ובהחלט מכיוון שאנחנו נמצאים בעולם תחרותי עם התקשרויות, עמדת ועדת המכרזים הבין-משרדית בראשות סגן בכיר לחשב הכללי ובהשתתפות נציגי משרד התחבורה ואגף התקציבים, הוחלט להשאיר את הנושא לתחרות.
יעל רון בן משה: סליחה, לא הבנתי את הנקודה הזו.
יעל רון בן משה: איזה תחרות?
יעל רון בן משה: אלה שתי החברות שגובות מהאזרח.
יעל רון בן משה: אנחנו מדברים על שיטת הגבייה.
ולדימיר סימון: אני אסביר לכולם שוב.
ולדימיר סימון: במסגרת בניית המכרז לקטעים 3 ו-7, בטרם המרכז פורסם נדונה השאלה מה יקרה במידה ומישהו אחר זוכה, מערכת אחרת, האם ניתן למנוע מצב כזה?
ולדימיר סימון: אכן לא ניתן למנוע.
ולדימיר סימון: יש חשיבות גם של תחרות וחוק חובת המכרזים, לכן זכתה חברה אחרת.
ולדימיר סימון: נכון, יש היום שתי חברות שונות שמפעילות קטעים שונים, אפילו מרוחקים אחד מהשני של כביש חוצה ישראל, כביש 6, ונכון, עם שתי מערכות אגרה שונות בשיטות גבייה מאוד מאוד דומות עם האפשרות להירשם מראש וכניסה למזדמנים, כלומר כל אחד יכול.
ולדימיר סימון: כל השיטה הזאת, תעריפים, חוק, הכול הוצג ונדון בכנסת ואושר בוועדות הכנסת הרלוונטיות ומעוגן בתקנות ובחוקים.
ולדימיר סימון: אני חייב להגיד שביחס לפחות לנתונים כפי שהוצגו, ביחס לכמות הנסיעות, וצריך לזכור, הפרויקט של הקטעים הצפוניים נפתח טרם קורונה, אבל ביחס למצב הנוכחי יש עלייה מתמדת בכמות הנוסעים בכביש.
ולדימיר סימון: הוא פרויקט מאוד מאוד מוצלח לפחות לטעמי, לכל הדעות.
ולדימיר סימון: כמות העררים לפחות ביחס לכמות הנסיעות היא קטנה.
ולדימיר סימון: כמובן היינו שמחים כולנו לשאוף לאפס, אבל זה המצב.
ולדימיר סימון: ברור מאליו שבטרם הופעל הפרויקט, גם הזכיין, ותיכף הנציגים של חוצה ישראל יכנסו לפרטים.
ולדימיר סימון: גם טרם הפעלת הפרויקט גם הזכיין וגם חברת חוצה ישראל עשו פרסום, אני קורא לזה אגרסיבי חיובי מאוד משמעותי כדי להסביר לציבור שזה שני זכיינים, שני מפעילים שונים ויש להירשם, ואכן גם אני בתור נוסע וכאזרח מקבל הודעות גם במיילים וגם במערכות אחרות שמדגישות שאכן שני הקטעים הללו מופעלים על ידי זכיינים אחרים, ומתזכרים אותי שיש להירשם.
ולדימיר סימון: אני כמובן רשום, ביצעתי כמו שנדרש.
ולדימיר סימון: אני מציע שחלק מהפרטים והטענות בתוך הדוח, לכאורה, או הסקירה, ככל שאנחנו יכולים בשלב הזה, כמובן יתייחסו כרגע נציגים של חברת חוצה ישראל.
ולדימיר סימון: גם הם נמצאים בדיון.
אסנת אלגום מזרחי: ברשותך גבירתי יושבת-הראש אני רק רוצה להגיד ולציין, בכלל במסמכי הממ"מ ובפרט במסמך הזה שאנחנו סרקנו, המטרה שלנו היא לא להעלות טענות אלא להביא את הנתונים כפי שהם, להביא את עמדות כל הצדדים וכמובן להציג סוגיות שעולות מתוך סקירת הנתונים.
אסנת אלגום מזרחי: מי שיקרא בהרחבה בהמשך את הדוח, אז גם יראה שיש התייחסות לעוד פגיעות שמפאת קוצר הזמן לא התייחסנו, עם המענה של כלל הגורמים שאליהם פנינו, ולציין כמובן לחיוב את שיתוף הפעולה של כל הגורמים שאיתם עמדנו בקשר.
ולדימיר סימון: אין לי צל של ספק שנעשתה עבודה מקצועית ואני מכיר את אגף המחקר של הכנסת ומאוד מעריך את העבודה שלהם.
ולדימיר סימון: כל מה שציינתי ואמרתי, אנחנו איננו מכירים, לא אני ולא נציגי חוצה ישראל, גם דיברתי עם נציגי אג"ת וחשכ"ל.
ולדימיר סימון: אנחנו לא מכירים את הדוח כי הוא התקבל - - -
יעל רון בן משה: בסדר גמור, ולדימיר.
יעל רון בן משה: ציינת את זה בתחילת דבריך.
יעל רון בן משה: בבקשה חבר הכנסת טיבי.
אחמד טיבי: אני מתעניין בנושא בגלל תלונות ציבור רבות ובגלל שהגשתי הצעת חוק פעם אחר פעם בנושא הזה.
אחמד טיבי: הפעם האחרונה הייתה, חבר הכנסת לשעבר איתן כבל, הצעת חוק שמדברת על הפחתת התשלום או ביטול האגרה כאשר יש או עומס, פקק בגלל לחץ וגודש או בגלל עבודות בכביש.
אחמד טיבי: מטבע הדברים, כביש אגרה מטרתו לקצר את הזמן של הנוסעים כדי להגיע לתחנה הסופית.
אחמד טיבי: בשנים האחרונות יש עומס בחלק מהמקטעים.
אחמד טיבי: נהגים רבים מלינים על העומס הזה.
אחמד טיבי: במקום לקצר עם מבלים שעות רבות בכביש 6, ואני אחד מהם שעושה את הדרך מטייבה לירושלים, ירושלים וטייבה וכך אלפי נהגים בארץ.
אחמד טיבי: כמעט הצלחנו להעביר את זה בטרומית פעם אחת כי יושב-ראש הקואליציה אז תמך, אבל הייתה התנגדות של משרד התחבורה ומשרד האוצר בעיקר, והטענה הייתה, גבירתי היושבת-ראש, שהמדינה חתומה בחוזה עם הזכיין ולכן אם היא תבוא לקראת הנהגים זה יחייב אותה בתשלום של 15 מיליון שקל.
אחמד טיבי: אני חושב שהסכום הזה הוא קטן יחסית והמדינה יכולה לשאת אותו וצריכה לשאת אותו, לכן אני אמשיך לנסות לקדם את החוק הזה.
אחמד טיבי: אשמח מאוד לבדוק אם יש נתונים על יעילות השימוש בכביש, כמה זמן ממוצע של נסיעה וכמה זמן מאבד כל נהג כאשר יש עומס וגודש בפקקים בתוך כביש 6 הן בגלל עבודות והן בגלל עומס בכביש.
יעל רון בן משה: תודה רבה חבר הכנסת טיבי.
יעל רון בן משה: כן חשוב לי להגיד בנקודה הזו שנבין שאת ה-15 מיליון שקלים האלה בכל מקרה אזרחי המדינה משלמים, אלא שכאן מי שמשלם זה סוג של מס צפון, רק מי שגר צפונית.
יעל רון בן משה: אם ירצו אנשי משרד התחבורה להתייחס למה החלופות עבור אותם תושבי צפון שצריכים להגיע למרכזים הכלכליים במדינה.
יעל רון בן משה: אני אשמח שנשמע התייחסות של הציבור, אזרחית שביקשה רשות דיבור.
יעל רון בן משה: ליאורה אברמוב, בבקשה.
ליאורה אברמוב: תודה.
ליאורה אברמוב: אני מדברת בעיקר בשם אימא שלי, רגינה.
ליאורה אברמוב: אני דווקא רוצה לשים דגש בעיקר על איכות השירות הירודה שנתקלתי בה ועל הליכי הגבייה הדורסניים.
ליאורה אברמוב: בערך לפני חודש וחצי קיבלתי מכתב התראה ממשרד עורכי דין ובו היה רשום שבעצם עליי לשלם 70 שקלים על נסיעות בכביש 6.
ליאורה אברמוב: מאוד הופתעתי כי בראש שלי יש לנו מנוי לכביש 6 אבל באמת חיפשתי ברשת וראיתי שיש הבדל בין כביש 6 לכביש 6 חוצה צפון.
ליאורה אברמוב: כמובן שנכנסתי מייד לשלם.
ליאורה אברמוב: אין לי שום כוונה שיהיה לנו חוב כלשהו למישהו, ואז נתקלתי בסכומים הזויים על נסיעות בודדות.
ליאורה אברמוב: בעצם החוב שמתחלק לסכום שאני יכולה לשלם באתר מייד, ולסכום שאני צריכה לפנות לעורך דין כדי לסגור אותו.
ליאורה אברמוב: את מה שיכולתי לסגור באתר זה היה 180 שקלים, אז שילמתי מייד על מנת להיפתר מזה, ובעצם מייד חייגתי לעורך דין.
ליאורה אברמוב: חשוב לי לציין שבמכתב היה כתוב 70 שקלים.