GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל רון בן משה: אם יש צורך במעורבות בית המחוקקים, אז נתערב, אבל זה לא - - -
נעמה שריד: אני רוצה שנייה לחדד את זה.
נעמה שריד: יש איפשהו קבוע בחוק זמן מענה סביר.
נעמה שריד: העניין הוא שמענה, יכול להיות שבוחנים את הבעיה ונדבר בעוד כמה זמן.
יורם הורביץ: באיזה היתר את מדברת?
יורם הורביץ: מה לא קיבלת?
נעמה שריד: לטיפול באירועים מיידיים, אם זה אומר הגנה באופן מיידי.
יורם הורביץ: מה נדרש מאיתנו, איזה סוג של היתרים?
יורם הורביץ: כי בדרך כלל זה לא טעון היתר.
נעמה שריד: כל עבודה, כל פרויקט הגנה דורש אישור שלכם, שזה מעולה, זה מצוין, זה שומר על החופים שלנו.
יורם הורביץ: צריך להיות יותר קונקרטי ואנחנו כמובן - - -
יעל רון בן משה: זה פשוט לא נושא הדיון.
יעל רון בן משה: אם יש בעיה עם הזמנים, אז אני חושבת ש-א', המשרד פה ואפשר כמובן להתקדם איתם, גם מניסיון שלי.
יעל רון בן משה: אנחנו ברשותך נעבור לדוברים הבאים.
יעל רון בן משה: סיון להבי, נציג משרד הפנים איתנו בזום.
נעמה קורן: אני מטעם משרד הפנים, עובדת עם סיון.
יעל רון בן משה: בדיון הקודם סיון היה איתנו, אבל זה בסדר שעכשיו את.
נעמה קורן: יכול להיות.
נעמה קורן: הוא לא יכול היה להצטרף.
נעמה קורן: יש לנו שתי אמירות להגיד לגבי הטיפול של משרד הפנים.
נעמה קורן: האמירה הראשונה, שבשנת 2018 משרד האוצר הקצה 60 מיליון תקציב בשתי פעילות לרשויות המקומיות.
נעמה קורן: שיעור המימוש שאנחנו רואים עד עכשיו מכלל הרשויות הוא בערך כ-15%.
נעמה קורן: יש חשיבה מה לעשות הלאה לרשויות שכן גבו, לממש את התקציב, לתת להן אפשרות מכספי הפיתוח שלהם, לאפשר להם לטפל במצוק החופי מכספי הפיתוח הרגילים של משרד הפנים.
נעמה קורן: אנחנו בשיעורים של כ-15%.
נעמה קורן: רוב הרשויות לא הצליחו לממש.
נעמה קורן: זה מתחבר עם האמירה השנייה שלנו, שאנחנו רואים קושי שכל רשות צריכה לנהל את זה בנפרד, שלא כמו הטיפול הימי שיש חברה ממשלתית שמטפל בזה.
נעמה קורן: כשנותנים לכל רשות בנפרד לאת החלק שלה עם כוח האדם שלה והיכולות שלה והמהנדסים שלה, אנחנו רואים את הקושי הזה לתכנן ובטח לבצע.
יעל רון בן משה: סליחה רגע, נעמה, פשוט את הנתונים האלה סיון הציג בפנינו בצורה כללית כפי שאת מציגה עכשיו, גם בדיון הקודם באוגוסט, וראשי הרשויות שהשתתפו, אז גם ד"ר גלית שאול וגם ראש העיר חדרה וגם נוספים שהשתתפו בדיון אמרו, אנחנו מיצינו את כל התקציבים שלנו.
יעל רון בן משה: כפי שאמרה ראשת המועצה, היא ביקשה עוד 2 מיליון שקלים ולא קיבלה.
יעל רון בן משה: אחר כך תומר גלאם, ראש עיריית אשקלון התייחס לנושא.
יעל רון בן משה: גם הוא מיצה את כל התקציב ממשרד הפנים, אז אם אפשר כן כמו שביקשתי גם מנציגת עיריית תל אביב, לדבר על דברים קונקרטיים, מי הן אותן רשויות שמיצו את התקציבים, ביקשו עוד.
יעל רון בן משה: ביקשנו את זה גם בפעם הקודמת, יש בפניי את סיכום הדיון, גם מי הרשויות שלא מיצו?
יעל רון בן משה: בכל זאת אתם משרד הפנים כרגולטור, אתם לא מדווחים באיזה מן דיווח יבש, ביצעו, לא ביצעו.
יעל רון בן משה: חיי אדם מוטלים פה על הכף.
יעל רון בן משה: אני מבקשת את ההתייחסות המתאימה לדבר הזה.
יעל רון בן משה: מה זאת אומרת עיר לא ביצעה ונראה לנו שאולי היא לא יכולה?
יעל רון בן משה: אוקיי, ומה עכשיו?
יעל רון בן משה: וחלפו שלושה חודשים.
יעל רון בן משה: למה אנחנו מחכים?
יעל רון בן משה: עוד שלושה חודשים ועוד שלושה חודשים?
יעל רון בן משה: לא נשלחו חומרים עדכניים, זאת אומרת, אני לא יכולה לנחש שכן בוצע משהו או לא בוצע.
נעמה קורן: לא הייתי בדיון הקודם.
נעמה קורן: אנחנו נשלח בדיוק כמה כל רשות מימשה.
נעמה קורן: רשות שסיימה לממש את התקציב, אין לנו כרגע תקציב מיוחד לטיפול במצוק החופי, אבל אנחנו כן רוצים - - -
יעל רון בן משה: נעמה, אנחנו ניפגש הרי בעוד שבועיים בוועדת כספים בה אני חברה, ותירצו לעשות כל מיני העברות והסתות.
יעל רון בן משה: אני אומרת את זה כאן ועכשיו ואפשר גם לציטוט.
יעל רון בן משה: אני לא ארים את ידי, עם כל הכבוד לקואליציה הזו.
יעל רון בן משה: אם יש תקציבים שמיועדים לטיפול במצוקים היבשתיים, שלא מוצו, נא לוודא משרד הפנים, שהם מבוצעים.
יעל רון בן משה: אם לא ברשות לה זה מיועד, אז ברשות אחרת, ואני לא אאפשר להסית את זה לסעיפים אחרים.
נעמה קורן: לא, לא, התקציב של המצוק ודאי לא יעבור לסעיף אחר.
נעמה קורן: זה כסף שהוא מיועד רק לטיפול במצוקים.
יעל רון בן משה: אז אם יש איתנו ראשת מועצה פה בדיון שאומרת, אני צריכה עוד 2 מיליון כדי לסיים עבודה שכבר התחלנו ביחד, ואת אומרת לי, רשות אחרת עוד לא הוציאה שקל ושנת 2021 נגמרת, אנא מכם, בחנו את הדבר לעומק.
יעל רון בן משה: אני באוגוסט ביקשתי לקבל נתונים.
יעל רון בן משה: שלושה חודשים לא הספיקו.
יעל רון בן משה: אני אבקש היום עוד פעם.
נעמה קורן: נעביר את זה, את המימוש של כל רשות, ורשות שסיימה את התקציב שלה, מהכסף של הפיתוח הרגיל של תקציב משרד הפנים, אנחנו בוחנים את האפשרות שכן.
נעמה קורן: לדוגמה, אם לעמק חפר יש תקציב פיתוח כללי, היא תוכל להשתמש בזה למצוק החופי.
יעל רון בן משה: סליחה, זה לא מה שאני אמרתי, וכמי שהייתה מנכ"לית בשלטון המקומי וכמי שאזרחית ברשות בפריפריה, לא.
יעל רון בן משה: לא תושבי העיר צריכים או המועצה האזורית לממן מכספי הארנונה שלהם או מכספי פיתוח שמקצה משרד הפנים את הבעיה הלאומית הזו.
יעל רון בן משה: ממש לא.
נעמה קורן: זה בדיוק הסעיף השני שהתחלתי לדבר עליו, שהשרה שקד נפגשה גם עם השרה זנדברג והם בוחנים לקדם משהו שהוא יהיה טיפול.
נעמה קורן: אנחנו רואים שרשות-רשות מתקשות באמת לבצע את זה.
נעמה קורן: לא לכל רשות יש את היכולות.
נעמה קורן: אחוז המימוש הנמוך משנת 2018 מראה לנו את זה.
יעל רון בן משה: האם יש נציגים לשלטון המקומי בצוות שבוחן את מה שאמרת עכשיו שבוחנים?
נעמה קורן: הם ישתתפו כנראה בהמשך כשזה יהיה יותר מעשי.
נעמה קורן: כרגע אין תקציב מיועד לזה.
יעל רון בן משה: סליחה, נעמה.
יעל רון בן משה: בקשה, דרור.
דרור מורג: שרת הפנים ביקשה שנקיים דיון באותו פורמט דומה שאנחנו מנהלים כרגע.
דרור מורג: הגיעו כל אנשי המקצוע גם של משרד הפנים וגם שלנו וגם נציגים של - - -.
דרור מורג: היה גם נציג בכיר של האוצר.
דרור מורג: גם שם עלה הנושא מולו, שגם צריכים תקציבים לרשויות, גם צריכים תקציבים בשבילנו.
דרור מורג: הדבר היחיד שכן אמרנו, ופה יוכל לפרט יותר מנכ"ל החברה, אולי כדאי לשמוע אותו עכשיו.
דרור מורג: יש לחברה מומחיות ברמת הייעוץ.
דרור מורג: אם היה משהו ברמת משרד הפנים והרשויות שעושים משהו ביחד, החברה יכולה לתת איזה ייעוץ מקצועי בליווי שלה ולהבין איך עושים את הדבר הזה.
דרור מורג: הם כן בנו מומחיות לאורך השנים על המצוקים.
דרור מורג: הם מכירים טוב, מטיסים רחפנים פעמיים בשנה, מצלמים, מכירים את המצב.
דרור מורג: יש להם מעקב מאוד טוב.
יעל רון בן משה: ברשותך, דרור, אם אני מבינה נכון, תנסה רגע לעזור לי לעשות סדר.
יעל רון בן משה: מנכ"לית המשרד אמרה שיש תוכנית לכל רשות מקומית או יש תכנון למקטע היבשתי.
יעל רון בן משה: אומרת נציגת משרד הפנים, יש לכך תקציבים שלא מומשו לעניין הביצוע.
נעמה קורן: וגם תכנון ראשותי.
נעמה קורן: זה גם לתכנון, גם לביצוע.
יעל רון בן משה: אצל גלית שאול זה כבר בביצוע.
דרור מורג: הסכום שהם הקצו לא מספיק לביצוע.
יעל רון בן משה: יש תוכנית לכל רשות.
יעל רון בן משה: יש גם תקציב ייעודי קטן.
יעל רון בן משה: גם הוא לא מנוצל.
דרור מורג: נכון.
יעל רון בן משה: ואנחנו ממשיכים להגיד אחד לשני, יהיה בסדר, נבחן את זה, נקים צוות.
יעל רון בן משה: אני לא מקבלת את זה.
יורם הורביץ: יש אמירות בדיון שהיינו אצל השרה שקד, שרשויות נמנעות מלהתקדם בתכנון כי אין להן את האופק של הביצוע.
יורם הורביץ: הם יודעים שיש להם כמה מיליונים בודדים לתכנון אבל אין להם את המאות מיליונים או עשרות מיליונים לביצוע ולכן הן לא מתקדמות.
יורם הורביץ: זה עוד סיבה לאי הביצוע של ה-60 מיליון.
יעל רון בן משה: שם ותפקיד רק?
יורם הורביץ: אני מנהל מחוז תל אביב במשרד.
יעל רון בן משה: בסדר גמור, הבהרה חשובה, אבל כן ברשותך נעמה, להעביר אליי בהקדם את הפירוט של הרשויות, מי כבר מבצעת, מי כן מאפשרת תכנון ומי תצטרך כנראה סיוע אחר.
גלית כהן: נדאג לזה.
גלית כהן: ודאי שכולם יצטרכו סיוע אחר.
גלית כהן: ה-60 מיליון ודאי לא מכסים את כל הטיפול היבשתי.
יעל רון בן משה: נכון, אבל יש ראשי רשויות שכבר מעוניינים.
יעל רון בן משה: הנה, דיברה עכשיו גלית שאול ואמרה, אני מעוניינת להמשיך.
יעל רון בן משה: הבנתי שאין 2 מיליון, אז כמו פושטת יד ביקשתי 250,000, ויש נוספים.
יעל רון בן משה: נפגשתי אתמול עם ראשת העיר נתניה וראש העיר חדרה ויש נוספים שכבר נמצאים בביצוע ומעוניינים להתקדם.
גלית כהן: בכל אופן מה-60 מיליון, רובם לא ניצלו אלא באחוזים בודדים מתוך הכספים שכבר מוקצים להם על שמם.
יעל רון בן משה: אני אשמח לראות את הנתונים.
יעל רון בן משה: נעמה, תודה.
יעל רון בן משה: לפני שנעבור למנכ"ל החברה הממשלתית, נציג רמ"י איתנו פה או בזום?
יעל רון בן משה: אפרת, בבקשה.
אפרת שטראוס: למעשה המינהל שותף גם בדירקטוריון וגם במימון הפעילות.
אפרת שטראוס: כמובן שמימון הפעילות היא החלטה ממשלתית על סדרי עדיפויות, כאשר ההחלטה בעבר הייתה שיש איזשהו צוות של האוצר, רשות מקרקעי ישראל ועוד גופים, משרד הפנים ועוד, שהם מממנים את הפעילות הימית, ואכן הפעילות הימית מתקדמת מאוד יפה.
אפרת שטראוס: בכל הנוגע של ההגנות היבשתיות, זה תלוי מאוד מול ראש הרשות.
אפרת שטראוס: מתוך הדירקטוריון שהייתי, כל ראש רשות רצה להתקדם אחרת ולכן הטיפול הוא פרטני וצריך להיות פה שיתוף פעולה.
אפרת שטראוס: צריך להבין שבלי שיתוף פעולה בין ההגנות היבשתיות לבין ההגנות הימיות לא ניתן יהיה להתקדם בצורה יעילה.
אפרת שטראוס: המינהל מעביר כספים.
אפרת שטראוס: נדמה ליש הוא העביר עד היום, בשנים האחרונות, סדר גודל של 225 מיליון, וכמובן הוא מעביר את זה בהתאם לסדרי העדיפויות של תקציב המדינה.
יעל רון בן משה: גבירתי, אני מבקשת ואני אדאג גם שתקבלי מכתב בנושא, לראות את הפירוט של התקציבים האלה, לאן הועבר, מתי הועבר ולאיזה מטרה.
אפרת שטראוס: אני מציעה שהפירוט יינתן ממשרד האוצר כי הוא מתכלל את התקציבים של הגופים השונים.
אפרת שטראוס: זה לא רק רשות מקרקעי ישראל אלא משרדים נוספים, שיחד למעשה מאגמים כספים לטובת הפרויקט.
יעל רון בן משה: נציג משרד האוצר, ידידיה, אני אשמח לקבל את התייחסותך לנושא.
יעל רון בן משה: גבירתי, ברשותך, כן חשוב לי שתשמעי עוד משפט שלי בעניין.
יעל רון בן משה: רשות מקרקעי ישראל מתנהגת כבעלת הבית על הקרקעות.
יעל רון בן משה: כפי שציין חברי, חבר הכנסת מאיר יצחק הלוי, ראש עיר לא יכול להקים תא שירותים נייד בלי אישור שלך או של הקולגות שלך או ההנהלה, שלא לדבר על דק חס וחלילה, ועל מלון בטח אין מה לדבר.
יעל רון בן משה: באזור שבו אני גרה לא ניבנה מלון על חוף הים, בטח כבר עשרות שנים.
יעל רון בן משה: יש יגידו שטוב שכך, והאיזונים והכול, אבל בעלי הבית הם רמ"י, ואני רוצה להגיד בדיון הזה שרמ"י יהיו אחראים גם אם חלילה יקרו פה אסונות.
יעל רון בן משה: לא ניתן להפריד את זה, שאת והרשות שאת מייצגת כעת תהיו אחראים על השלטר או על הברז ומישהו אחר, ראש עיר שידיו פעמים רבות כבולות, יהיה אחראי באחריות מלאה כולל אולי אחריות אישית אם חלילה קורים אסונות, ואני אומרת את זה כאן בצורה ברורה.
יעל רון בן משה: יושבים פה נציג האוצר ונציג השרה להגנת הסביבה ונציגים נוספים.
יעל רון בן משה: האחראי, כל עוד לא יוחלט אחרת, הוא רשות מקרקעי ישראל, חלילה במקרה של אסון במצוק יבשתי.
אפרת שטראוס: אז אני רוצה אם אפשר להתייחס.
אפרת שטראוס: למעשה למרבית הרשויות יש הרשאות לפעולה בחופי הים בהתאם לסמכויות החוקיות שלהם, וגם פעולה ביחס למצוקים.
אפרת שטראוס: רשות מקרקעי ישראל לא עוצרת שום פעולה.
אפרת שטראוס: צריך להיות מובן שמדובר על תשתיות.
אפרת שטראוס: אם יש רשות מסוימת שהקימה תשתיות באופן שהנגר העילי, אין לו פתרונות לאורך השכונות שהם הקימו או עשו בהן תשתיות, רשות מקרקעי ישראל לא יכולה להיכנס לעשות את הפעולה בעצמה.
אפרת שטראוס: היא כן יכולה לסייע בתוכניות, היא כן מאגמת כספים לטובת הנושא הזה.
אפרת שטראוס: היא כן, בכל אופן, בתקופה שאני הייתי בחברה להגנת מצוקי הים התיכון, נתנה כל סיוע לראש רשות מקומית שרצה שיתוף פעולה, רצה למעשה עזרה בתוכניות, היא כן עוזרת גם בתקציבים, גם בתוכניות וגם בהרשאות.
אפרת שטראוס: בכל הנושא של הרשאות לתשתיות וחופי ים, לראשי הרשויות יש יד חופשית לפעולה, ולרובם ככולם יש הרשאות ביחס לחופי הים, לבצע שם כל פעילות נדרשת.
יעל רון בן משה: טוב, אנחנו כנראה לא חיות על אותה פלנטה.
יעל רון בן משה: גבירתי, אתם מחייבים ראשי רשויות לפרק שבילים להנגשה לנכים להובלה לחוף הים, בסדר?
יעל רון בן משה: אנחנו לא מדברות כנראה על אותם חופים או על אותן ערים או על אותה המדינה.
יעל רון בן משה: אנא בדיקתך כמה צווים הוצאתם לפירוק של שבילי הנגשה לכיסאות גלגלים מחניונים לתוך חופי הים, ואני עוצרת את הדיון איתך בשלב הזה.
יעל רון בן משה: בבקשה, נציג משרד האוצר, אני אשמח לשמוע על 225 מיליון השקלים או אם יש סכומים אחרים, לאן חולקו, איך חולקו ומה הסטטוס בפרויקט הזה?
ידידיה גרינוולד: שלום, אני רפרנט פנים באגף תקציבים באוצר.
ידידיה גרינוולד: אני בעיקר מכיר את הנושא של הרשויות המקומיות.
ידידיה גרינוולד: אני לא מכיר את הנושא של הכספים שחולקו על ידי רמ"י, אבל אני אבדוק את זה ואדאג שיעבירו את הנתונים האלה לוועדה.
ידידיה גרינוולד: זה לגבי הכספים של רמ"י.
ידידיה גרינוולד: לגבי התקציבים שיועדו לרשויות המקומיות, כמו שכבר נאמר על ידי משרד הפנים, הוקצו 60 מיליון שקלים.
ידידיה גרינוולד: הפירוט של איזה רשות ביצעה או איזה רשות לא ביצעה מבוצע על ידי משרד הפנים, אבל זה לא נכון להקצות עוד כספים כשאנחנו רואים שכספים שהוקצו עדיין לא מנוצלים במלואם.
ידידיה גרינוולד: זה ודאי לא רלוונטי.
ידידיה גרינוולד: יכול להיות שכמו שאמר משרד הפנים, אם יש רשויות שמימשו את מלוא התקציב שהוקצה להן, משרד הפנים ימצא את דרך לסייע להן לבחון את זה.
ידידיה גרינוולד: זה יכול להיות או על ידי תקציבים של רשויות שלא מנצלות.
יעל רון בן משה: זה מה שהצעתי.
ידידיה גרינוולד: כן, או שהוקצו למשרד הפנים תקציבי פיתוח - - -
יעל רון בן משה: אני אמרתי את עמדתי.
יעל רון בן משה: בסוף כמובן לא אני קובעת בעניין הזה, אבל זה פשוט לקחת שירותים מהאזרחים, מתושבי אותה רשות שגם ככה מכספי הארנונה שלהם מממנים את חופי הים.
ידידיה גרינוולד: זה באמת משרד הפנים יבדוק כמו שנאמר, לראות איך מסייעים לרשויות שלא ניצלו את כל התקציבים.
ידידיה גרינוולד: לגבי האחריות, באמת העמדה שלנו היא שמי שאמור לטפל בזה זה הרשות המקומית גם מבחינת הנושא של היעילות.
ידידיה גרינוולד: הרשות בסופו של דבר היא זו שיכולה להחליט מה היא רוצה, באיזה קצב, איך להשקיע.
ידידיה גרינוולד: זה ייעשה בצורה הכי יעילה והכי נכונה.
יעל רון בן משה: והתקצוב של זה?
יעל רון בן משה: הרי אנחנו לא היינו רוצים שהשרה להגנת הסביבה תצטרך לבחור בין - - -
ידידיה גרינוולד: אני דיברתי יבשתי.
יורם הורביץ: השאלה שלך, אני אשמח מאוד גם שהם יתנו את המענה לימי.
יעל רון בן משה: אנחנו מבינים שיש קשר הדוק בין המצב של הטיפול בים למצב המצוקים.
יעל רון בן משה: אני לא הייתי רוצה שהשרה להגנת הסביבה תצטרך לבחור בין המבנים התוך-ימיים לבין צמצום פליטות גזי חממה בפרויקטים אחרים, ולכן זה לא יכול להיות מבסיס התקציב.
יורם הורביץ: גם שלב א' לא היה מבסיס התקציב שלנו.
יעל רון בן משה: אני אומרת, זה צריך להיות תוספתי לבסיס - - -
יורם הורביץ: דיברו שיהיה שלב ב', אבל לא ביצעו את שלב ב'.
ידידיה גרינוולד: תקן אותי אם אני טועה.
ידידיה גרינוולד: כמו שאני מבין, אנחנו עדיין באמצע שלב א'.
ידידיה גרינוולד: אנחנו מדברים על תקציב ל-2023.
ידידיה גרינוולד: זה לא רלוונטי לעכשיו.
ידידיה גרינוולד: נסיים את שלב א'.
יורם הורביץ: כשאתה מתקשר עם ספקים ונותנים שלך שירותים ואתה צריך להיערך איתם להמשך ולעשות מכרזים ודברים כאלה, אתה לא קם בבוקר ב-1.1.23 בשביל לבצע.
יורם הורביץ: לוקח זמן.
יורם הורביץ: אם אתה רואה שיש לך אסמכתה לכסף שיגיע לך ב-2023, אתה היום מכין את ההתקשרויות, את המכרזים ויכול לבצע ב-2023.
ידידיה גרינוולד: מה שאני מכיר זה שדובר בינתיים על שלב א', וכמו שאמרת, הוא תוקצב.
ידידיה גרינוולד: משרד האוצר הקצה עבורו כסף.
ידידיה גרינוולד: לגבי שלב ב', מה שאני הבנתי, אנחנו מחכים ששלב א' יסתיים, אבל גם כן אני יכול לדבר עם נציגי אגף הסביבה אצלנו.
יורם הורביץ: זה צריך להיכנס לדיוני 2023.
יעל רון בן משה: תודה, ידידיה.
יעל רון בן משה: אני מבקשת בזום את חיזקי סיבק ממועצה אזורית עמק חפר, ניהל אתמול שולחן עגול בכנס של רשויות החוף ורוצה לשתף אותנו במסקנותיו.
חיזקי יחזקאל סיבק: יעל, דבר ראשון יישר כוח גדול ליושבת-ראש כיושבת-ראש של הדיון הזה.
חיזקי יחזקאל סיבק: אני רוצה לעשות שיתוף קטן ולהציג את הדברים.
חיזקי יחזקאל סיבק: אני חושב שהדיון עד עכשיו היה בעיקר הטחת האשמות ממשרד לשני, והדברים הרבה יותר פשוטים.
חיזקי יחזקאל סיבק: אני אנסה לעבור במהירות על הדברים ואחר כך לתת כמה סיכומים שהיו מאוד פשוטים כדי להתקדם הלאה.
חיזקי יחזקאל סיבק: אחד, אין ספק שהבעיה היא בעיה לאומית.
חיזקי יחזקאל סיבק: כולם מסכימים על זה.
חיזקי יחזקאל סיבק: בכלל, כולם מסכימים על הכול, רק ששום דבר לא קורה.
חיזקי יחזקאל סיבק: אני מזכיר שהחלטת הממשלה על אימוץ מסמך מדיניות 1620 הייתה כבר ב-2010.
חיזקי יחזקאל סיבק: ב-2011 הוקצו 500 מיליון שקל על ידי הממשלה, ואני חושב שחשוב לשאול מה נשאר מ-500 מיליון השקלים האלה.
חיזקי יחזקאל סיבק: רוב הסכום הזה לא נוצל עד עצם היום הזה, וב-2012 הוקמה החברה הממשלתית למצוקים.
חיזקי יחזקאל סיבק: אנחנו מדברים על עשר שנים אחורה.
חיזקי יחזקאל סיבק: אתמול בשולחן שלנו ישב מנכ"ל החברה למצוקים, אילן לביא שבאמת האיר את עינינו איך בעיית קריסת המצוקים החמירה ב-50% בחמש השנים האחרונות.
חיזקי יחזקאל סיבק: משבר האקלים שמעצים את חומרת הסכנה, ואחת המסקנות הבסיסיות, ואני לא מבין איך המשרד להגנת הסביבה או משרד הפנים לא מעירים את הדבר הזה, זה הנושא של ריענון או סטטוטוריקה.
חיזקי יחזקאל סיבק: יש צורך לרענן את הסטטוטוריקה.
חיזקי יחזקאל סיבק: המסקנה הזאת הייתה חד משמעית, בשניים לפחות מהפרמטרים שלה, אחד, גמישות במקטעים לטיפול, ושניים, הרחבת סל הפתרונות שמוכתב על ידי הטבלה שנספחת לתמ"א.
חיזקי יחזקאל סיבק: כמו כן יש התניה בתוך התמ"א, שיוצרת מעגל שוטה של צורך בהשלמת הגנות יבשתיות על ידי הרשויות המקומיות כתנאי לביצוע ההגנות הימיות, ונוצר מעגל שוטה שהוא סיבה מרכזית לזה שלא קורה שום דבר.
חיזקי יחזקאל סיבק: קצב איטי של ביצוע הוא התוצאה של זה ושל שורה שלמה של נושאים.
חיזקי יחזקאל סיבק: הנושא של חלוקת האחריות בין החברה למצוקים, ההגנות הימיות לעומת ההגנות היבשתיות ברשויות – רוב המשתתפים סברו שיש להעביר את האחריות למלוא ההגנות לחברה למצוקים, אבל לבטח לפחות לאפשר לה לתכלל.
חיזקי יחזקאל סיבק: בשביל מה הקימו את החברה?
חיזקי יחזקאל סיבק: החברה היא הגוף המקצועי בישראל לטיפול במצוקים, אז המינימום זה לתכלל.
חיזקי יחזקאל סיבק: לתכלל, אנחנו מדברים על לקבוע רשות אחת שתתכנן ותבצע, וצריך להוסיף לזה גם את נושא התכלול.
חיזקי יחזקאל סיבק: דיברנו על נושא ביטול ההתניה בתמ"א לגבי ביצוע הגנות ימיות רק אחרי יבשתיות.
חיזקי יחזקאל סיבק: זה לא הגיוני.
חיזקי יחזקאל סיבק: כולם מסכימים שצריך לקיים דיון בהגנות משולבות ימיות ויבשתיות ביחד.
חיזקי יחזקאל סיבק: ההפרדה הזאת היא הפרדה גם מלאכותית, גם לא נכונה מקצועית וגם יוצרת את המעגל השוטה התקציבי הזה, אז יש צורך בפתרון משולב ימי-יבשתי.
חיזקי יחזקאל סיבק: דובר על קצב איטי של מתן אישורים מתן הגנת הסביבה וטענות על עיכובים מצד ארגוני סביבה.
חיזקי יחזקאל סיבק: אני מעיר לעצמי שארגוני סביבה הם גורם מאזן והוא חשוב מאוד בראייה שלי בתהליך הזה, והיו טענות מצד הרשויות שאין תקשורת טובה, אין מענה לבעיות ואין כתובת שהיא כתובת ברורה.
חיזקי יחזקאל סיבק: בנוסף, דובר על גיוון סל הפתרונות, גם הפתרונות הקיימים וחדשנות לביצוע פתרונות חדשים.
חיזקי יחזקאל סיבק: בתקציב, מוסכם על כולם וזה ברור לכל מי שמשתתף בדיון פה, שהרשויות המקומיות, אין להן משאבים תקציביים לביצוע ההגנות בסכומי עתק, ובטח לא המקום לקחת את תקציבי הפיתוח הקטנים שעוד נשארו להם כדי לתמוך בתושבים שלהם.
חיזקי יחזקאל סיבק: מרבית הסכום שהמדינה הקצתה בשעתו, של 500 מיליון שקל, לא נוצלו וצריך לחפש את הכסף הזה, דבר ראשון.
חיזקי יחזקאל סיבק: הכסף אינו מנוצל בגלל המעגל השוטה שדיברנו עליו ויש לשחרר בדחיפות כספים לרשויות המקומיות לביצוע ההגנות ואז הפקק ישתחרר.
חיזקי יחזקאל סיבק: בנוסף, כמובן להקציב סכומים נוספים וליצור תוכנית חומש תקציבית לביצוע הטיפול במצוקים, בין אם זה הרשויות ובין אם זה החברה למצוקים.
חיזקי יחזקאל סיבק: בכל מקרה אני חושב שהשורה התחתונה פה, במקום שכל רשות וכל משרד ממשלתי יאשים את השני, החברה למצוקים צריכה לתכלל את האירוע הזה, לקיים דיון עם הרשויות במקטעים הקריטיים יחד עם נציגים של משרד הפנים ושל מינהל תכנון, לדבר על שילוב הגנות ימיות-יבשתיות, לתקן את התמ"א בהתאם במידת הצורך, לשחרר תקציבים למקטעים הקריטיים ולתכנן ולבצע על ידי גוף אחד או לפחות לתכלל, ובמקביל לבנות כמובן את תוכנית החומש.
חיזקי יחזקאל סיבק: זה הרבה יותר פשוט ממה שאנחנו עושים מזה.
חיזקי יחזקאל סיבק: צריך גורם מתכלל לכל.
חיזקי יחזקאל סיבק: זה חלק מהמפתח וצריך לשחרר תקציבים.
יעל רון בן משה: יופי, תודה רבה חיזקי.
יעל רון בן משה: אני אשמח אם תוכל להעביר לוועדה את הנייר הזה.
יעל רון בן משה: התייחסויות נוספות שלכם מפה?
יעל רון בן משה: אם לא, אז נעבור למנכ"ל החברה.
דרור מורג: שני דברים נקודתיים.
דרור מורג: אחד, אי אפשר לקחת אחריות בלי סמכות, להגיד, החברה למצוקים תטפל כי יש שם איזה ידע מקצועי מסוים, שזה נכון, אני אמרתי.
דרור מורג: יש ידע שיתמכו בו.
דרור מורג: אין סיכוי לקבל את הסמכויות, כי אף ראש עיר לא יעניק ורמ"י לא מקבל את הסמכויות.
דרור מורג: היום האחריות מאוד ברורה, אגב.
דרור מורג: אין בין הכיסאות.
דרור מורג: ברור מאוד מי אחראי בכל שלב.
דרור מורג: הדבר השני הוא שאם יש בעיות, אני שמעתי פה, גם כמו בתל אביב, שאנחנו באופן נקודתי, יש ליחידה הימית סמכות לתת היתרים לדברים מאוד מסוימים כשקורסים דברים על החופים, כדי לשמור.
דרור מורג: אם בדברים האלה יש עיכוב, אז אני מבקש שיעבירו פנייה אליי באופן אישי, ולשכת השרה, אנחנו נבדוק את העניין הזה מול המשרד ונזרז דברים שמתעכבים.
דרור מורג: זה באמת לא לעניין, אבל עד עכשיו לא הגיע אלי עניין נקודתי כזה.
דרור מורג: אם יגיע, אני אטפל בזה במהירות.
יעל רון בן משה: יופי, תודה על ההבהרות.
יעל רון בן משה: בקשה, מנכ"ל החברה הממשלתית להגנת מצוקי חוף היום התיכון, אילן לביא, בבקשה.
אילן לביא: שלום, צוהריים טובים, תודה על ההזדמנות.
אילן לביא: אני חושב שהנושא הוא חשוב, הוא קריטי, ועוד רגע גם אני אסביר כמה נתונים שמראים על הדחיפות שלו.
אילן לביא: אני רוצה להתחיל בזה שגם אתמול בכנס רשויות החוף יחד עם הגנת הסביבה, אני רואה אותם כפרטנרים מאוד חשובים ואני שומע אותם מדברים מדם ליבם על האחריות שהם נושאים, ואני חושב שנכון גם לוועדה ולעוד ועדות להתעסק עם היכולת שלהם או של מי שיחליטו לטפל בחלק היבשתי של המצוק.
יעל רון בן משה: אילן, ברשותך רגע, אני קוטעת אותך.
יעל רון בן משה: כמות הפרוטוקולים שיש מוועדת בכנסת שעסקו בנושא הזה, מראות שאולי לא צריך לעודד עוד ועדות לעסוק בזה.
יעל רון בן משה: צריך גורם אחד שיעסוק בזה כנסת, כמו שכנראה צריך גורם אחד או שניים שיעסקו בזה במשרדים הממשלתיים, אבל זה היה הערת ביניים.
אילן לביא: (הצגת מצגת) אני רוצה לתת כמה נקודות מהדיון הקודם כדי לעדכן.
אילן לביא: אני רוצה לעדכן את הוועדה שהוארך הסכם המסגרת בין החברה הממשלתית למשרד להגנת הסביבה לעוד שנה החל מאוקטובר 2021, עם אופציה לעוד שנה, זאת אומרת, אנחנו ממשיכים את הפעילות בתקופה הקרובה באותה מסגרת, באותה מתכונת שלמעשה התחלנו.
אילן לביא: אני רוצה לעדכן על שני פרויקטים יחסית גדולים שאנחנו מבצעים בימים אלה.
אילן לביא: דיברנו על פרויקט שוברי הגלים בנתניה, שמתקדם.
אילן לביא: דיברנו על מכרז חול מאוד גדול שרץ עכשיו, ואנחנו גם מתקנים את הגיאוטיובים באשקלון ונוציא להם תחזוקה.
אילן לביא: בנושא התכנון אני רוצה לעדכן שפרט לתכנון הימי שהוא באחריותנו, אנחנו נותנים למעשה גיבוי לרשויות ואנחנו מתעסקים גם עם נתניה, גם עם הרצליה, גם עם חדרה וגם עם פלמחים כדי לקדם את ההגנות היבשתיות בתחומם.
אילן לביא: חלק מהתפקידים של החברה הממשלתית זה ייעוץ לממשלה, וככזה אני יכול להגיד שפרט להרצליה שנמצא בעיצומו של פרויקט הרחבה של תאי השטח, החברה השלימה את כל הקטעים שבאחריתה והעבירה לרשויות את כל תאי השטח המתוכננים לצורך ביצוע, זאת אומרת, מה שנאמר פה עד כה מדויק, פרט להרצליה שבוצעה הרחבה ואנחנו מתעסקים עם זה יחד איתם.
אילן לביא: בנוסף, אנחנו מתעסקים עם שינויי אקלים שאמורים להחמיר את האתגר של המצוקים גם בגובה הגלים וגם בגובה הים.
אילן לביא: נקודה מעניינת חשובה חדשה, כי זה נתון יחסית חדש גם אצלנו – אנחנו למעשה מבצעים ניטור בחמש שנים האחרונות עם מטוסים שבונים למעשה את מבנה המצוק ובודקים כמה הוא קרס.
אילן לביא: רק שנה שעברה אנחנו מדברים על 43,000 קוב שזה סדר גודל של 60,000–65,000 טון של חומר שקרסו מהמצוקים.
אילן לביא: רק לסבר את האוזן, חצי מזה נמצאים דווקא באזורים שהם אזורים פתוחים, באזור וינגייט, געש והרצליה.
אילן לביא: זה כמעט חצי מהכמות.
אילן לביא: הנתון היותר מעניין שאני רוצה פה להביא אותו לידיעת הוועדה, שמ-2015 עד 2020 ו-2021 עכשיו, אנחנו בודקים את הנתונים, אנחנו מדברים על עלייה של כמעט 50% בנפח הקריסות של המצוקים, זאת אומרת אנחנו נמצאים פה בתהליך שהוא תהליך שהוא מאיץ, ולכן אולי באמת ועדות זה לא החלק הנכון לטפל בו.
אילן לביא: אולי דווקא בעולם הפרקטי זה נכון יותר לעזור.
אילן לביא: נקודה נוספת בתוך התהליכים, אנחנו רואים שבמקומות שבהם החברה התערבה ימית, יש בלימה כמו אשקלון, כמו בת ים.
אילן לביא: במקומות שבהם אין פעילות, יש האצה של - - -.
אילן לביא: אנחנו עוסקים בווקטור חדשנות.
אילן לביא: אנחנו מחפשים פתרונות בעולם, להרחיב את סל הפתרונות הימיים כדי להקטין את האנרגיה ולהרחיב את החופים ובכך להאט את ההידרדרות של המצוקים.
אילן לביא: זה תהליך מורכב כי צריך להכניס רגולציה, וגם בזה אנחנו עוסקים.
אילן לביא: שבוע הבא אנחנו מול הולחו"ף, מול הגנת הסביבה עוד שבועיים ואנחנו מציגים לכל רשויות החוף מה אנחנו מתכננים כבר שנה הבאה, לשים פיילוטים במדינת ישראל של פתרונות חדשים למצוקים.
אילן לביא: אנחנו חייבים לפתוח את סל הפתרונות.
אילן לביא: נקודה לפני אחרונה, תקציב הפעולות שקיבלה החברה לפני שמונה שנים על 360 מיליוני שקלים, מתוכם מעל 30% נוצלו.
אילן לביא: מקושרים עוד כ-30%, נתניה ב' גם כן לסדר גודל של עוד 20% ולמעשה אנחנו נשלים שנה הבאה התקשרות עם כל הכסף שדיברנו.
אילן לביא: הוועדה התכנסה בזמנו על בית ינאי עקב התדרדרות המצב והפנייה של ראשת המועצה.
אילן לביא: אנחנו עדכנו את התוכניות שלנו בגלל המצב החמור בבית ינאי.
אילן לביא: כמו שאתם רואים בתמונה משמאל, מעבר החוף למעשה נחסם לאחר בניית המסלעה, ופה אנחנו למעשה נערכים לשנה הבאה להזין חול כדי להרחיב את החוף, ואנחנו בודקים איזה כלים תכנוניים אנחנו יכולים לשים מול המצוק של בית ינאי.
אילן לביא: נקודה אחרונה והיא אנקדוטה מעניינת.
אילן לביא: תשימו לב לתאריך.
אילן לביא: ב-17.6.21 כתבתי מכתב למנכ"ל משרד הפנים על הבקשה ל-2 מיליון שקלים לתוספת לעמק חפר.
אילן לביא: התייחסתי ספציפית לפעולה כדי לקדם אותה.
אילן לביא: אני לא קיבלתי תשובה, וכששואלים מה עושים עם ה-60 מיליון פחות 15 מיליון, אני חושב שיש לכם פה את התשובה.
אילן לביא: אם אין שאלות, אז עד כאן.
יעל רון בן משה: תודה רבה, אילן, על הסקירה.
יעל רון בן משה: התייחסויות, בקשה.
יורם הורביץ: כן, אני רוצה להתייחס.
יורם הורביץ: אנחנו רואים פה תמונה די ברורה.
יורם הורביץ: תקציב והפעילות של ההגנות הימיות מתבצע.
יורם הורביץ: אני אגיד בגדול.
יורם הורביץ: אם לא שמתם לב לנתונים, יש 360 מיליון שקל שהוקצו.
יורם הורביץ: 116 שולמו בפועל על פרויקטים.
יורם הורביץ: עוד 118 בהתחייבויות, זאת אומרת בעבודות.
יורם הורביץ: עוד 85 מתוכנן לשלב הנוסף בנתניה, ויש 40 מיליון שאנחנו נקצה אותם בהמשך.
יורם הורביץ: יש ועדה של ארבעה משרדים שיושבת ומאשרת את תוכניות העבודה לחברה על ההגנות הימיות, אז התמונה פה היא ברורה.
יורם הורביץ: החברה קמה ב-2012.
יורם הורביץ: נקבע בהחלטת ממשלה שאחרי שמונה שנים ידונו באופן ההמשך של החברה.