GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רון רקח: מבחינת חלופות קודם כל, אני לא אתייחס פרטנית לכל חלופה מה שעמירם העלה וכן הלאה, רק אזכיר שהמטרו לא היה על הפרק לכשאושרה התכנית הסטטוטורית, ואני כן אגיד שיש ראייה וגם הוועדה לתשתיות לאומיות בהחלטתה קראה לבחון בתכנית משלימה הארכה של הקו הירוק, וזה מה שעירית הרצליה רוצה ואני קצת מופתע שעירית הרצליה עכשיו לא מזכירה את זה, אנחנו בעצם מדברים על הארכה של הקו הירוק לתוך נעמי שמר עד לחיבור לכל מרכז התחבורה שעירית הרצליה מתכננת מצפון.
רון רקח: לכן באופן כללי אני אגיד, בתכנון אנחנו משתדלים לא לעשות dead end לקווים מסוימים אלא לאפשר המשכיות, להשאיר ולאפשר לדורות הבאים לתכנן לבצע ולא להכניס את הרכבת לתוך הים, בהקשר הזה.
יוראי להב-הרצנו: אני חושב שאתה מחדש לנו פה כי זה פרט שלא הייתי מודע אליו.
יוראי להב-הרצנו: הכניסה לנעמי שמר היא לא לטובת מסילה לוגיסטית אלא לטובת המשכיות הקו צפונה?
רון רקח: כרגע הקו נעצר ממגוון סיבות תכנוניות, תקציביות, בנעמי שמר.
רון רקח: עם זאת, בהמשך, ותסתכלו בהחלטת הוועדה לתשתיות לאומיות, היא קראה לבחינה של הארכת הקו וזה נמצא אצל הגורמים במסגרת התכנית האסטרטגית לתחבורה שנעשתה עם המטרו ובחנו איך זה ממשיך.
רון רקח: יכול להיות שבעוד עשר שנים יחליטו שצריך להאריך את הקו לשם וחשוב לחבר את זה, והחלופה הזאת מאפשרת את הדבר הזה.
יוראי להב-הרצנו: אם אפשר לשאול שאלת הבהרה.
יוראי להב-הרצנו: אתה אומר שבעיניך ההחלטה לעקור חורשה לטובת מסילה לוגיסטית היא לא מספיקה, היא לא סבירה, אבל אם אנחנו בוחנים את זה בראייה ארוכת טווח, מאחר והמסילה אמורה להתחבר צפונה, זה כן סביר בעיניך?
יוראי להב-הרצנו: כי עמירם הרי פה והוא שאל, הוא הציג חלופות שאמורות לענות על הצורך הלוגיסטי של המסילה.
יוראי להב-הרצנו: אז אם באמת לא מדובר רק על צורך לוגיסטי של פניית פרסה אלא באמת להמשיך את זה צפונה, יכול להיות שבאמת יש הגיון.
יוראי להב-הרצנו: אבל זה משהו שאתה צריך לחדש לנו כי אנחנו לא מבינים את ההגיון נכון להיום.
רון רקח: קודם כל, גם בזמנו בשלב הסטטוטורי היה ברור שנעמי שמר זה קו כניסה, גם אם נפתח תכניות סטטוטוריות על הכוונות, אגב, זה לא רק הרק"ל פה במרחב, כשיפתחו את כל התכניות מסביב אפשר לראות הרחבה של נעמי שמר כציר מרכזי עיקרי, את כל הבינוי שעירית הרצליה רוצה לעשות בצמוד דופן לפיתוח תעסוקה, זה אזור שאמור להפוך בעתיד למשהו אחר.
רון רקח: עם זאת, צריך לראות איך שומרים על ההסטוריה ולעשות איזה שהוא מאזן בין הדברים.
רון רקח: אני כן אגיד שבתכנון המפורט אנחנו ישבנו, אגב, מפניית עירית הרצליה, אחרי שלא הגיעה להסכמות עם נת"ע בנוגע לפארק אהוד מנור, נפגשנו בפורום משותף ובעצם יצא סיכום לשלביות שיאפשר גם פיתוח איכותי וטוב של פארק אהוד מנור וחיים לצידו.
יוראי להב-הרצנו: פיתוח של הפארק לא עובר בכריתה של 45 עצים.
יוראי להב-הרצנו: אז או שאתם מפקיעים את זה לטובת בניה של רכבת קלה או רכבת לוגיסטית או שאתם מפתחים את הפארק.
יוראי להב-הרצנו: ביחד זה לא עובד.
יוראי להב-הרצנו: אני מצטער.
יוראי להב-הרצנו: לי זה לא נשמע סביר שעוקרים, שוב, אתה הראשון בדיון הזה אחרי שעה לקיומו, מוסר לנו את הפרט המאוד מאוד חשוב הזה שהמסילה הזאת היא לא מסילה לוגיסטית אלא היא לטובת תשתיות להרחבת הרכבת צפונה ואז אולי זה עושה איזה שהוא הגיון.
רון רקח: כרגע הרכבת מסתיימת שם וכמו שענינו בתשובה, מדובר פה בפוקט ריק של סך הכל הרחבה של המסילות הקיימות כדי שיוכלו לנסוע קדימה ואחורה חזרה.
רון רקח: אין פה היבטים תפעוליים גדולים לתחזוקת רכבות, בשביל זה יש דיפו.
רון רקח: הרכבת צריכה איך שהוא - - -
יוראי להב-הרצנו: זה לא מה שנכתב לנו על ידי נת"ע.
יוראי להב-הרצנו: נת"ע כותבת שהקטע המדובר מיועד למסילה לוגיסטית אשר משרתת תפעולית את קו הרכבת הקלה.
יוראי להב-הרצנו: זה מה שנמסר לכנסת.
רון רקח: נכון.
רון רקח: אמת, כך גם פורסמה התכנית.
יוראי להב-הרצנו: אז בהינתן, וזו תהיה השאלה האחרונה.
יוראי להב-הרצנו: בהינתן שזו הכוונה היחידה האם בעיניך סביר לעקור חורשה וריאה ירוקה בהרצליה, כשיש חלופות אחרות?
רון רקח: אני אגיד שאנחנו בהליך תכנון מפורט מול עירית הרצליה ומול נת"ע ומול פקידת היערות בהקשר הזה ואנחנו לוקחים את שקלול כל האיזונים.
רון רקח: כבר היום אני יכול להגיד שבהשוואה למצב הסטטוטורי בתכנון המפורט המצב הוא הרבה יותר טוב וכך אנחנו עושים לכל אורך הקו.
רון רקח: אנחנו רק עכשיו סיימנו ישיבה עם עירית חולון איך אנחנו עושים תכנון טוב יותר ושומרים על כל העצים בעיר חולון ואנחנו נעשה את זה גם פה במידת האפשר, עם איזון האינטרס הציבורי.
יוראי להב-הרצנו: תודה רון.
יוראי להב-הרצנו: בעיני האינטרס הציבורי הוא שלא ייכרתו עצים ואני לא מבין איך זה מאוזן.
דני סירקין: אני יכול להגיד עוד משהו?
יוראי להב-הרצנו: בבקשה.
דני סירקין: חשוב להגיד שזה לא רק חורשה, זה תוואי נחל הסטורי, נחל גלילות.
דני סירקין: זו תעלה רומאית, יש לזה ערך הסטורי עצום והדבר הזה שעכשיו גיליתי שרוצים להרוס את הנחל מכיוון שיש איזו תכנית עתידית לבנות אולי פעם קו צפונה זה מקומם, כי ואם לא יבנו את הפארק צפונה?
דני סירקין: העצים ייעקרו.
דני סירקין: הנחל הרומאי יושמד.
דני סירקין: מה זה?
יוראי להב-הרצנו: זה בלתי נתפס.
יוראי להב-הרצנו: לכן אני רוצה להעלות את ענבר אשכנזי וארז ברקאי ממשרד החקלאות.
יוראי להב-הרצנו: אני שמח שאתם איתנו.
יוראי להב-הרצנו: אשמח לשמוע את ההתייחסות שלכם, אני מבין שנתתם את האישור לכרות את רוב החורשה, אשמח להבין.
יוראי להב-הרצנו: האם הוצגו לכם חלופות אחרות שנפסלו, מקומות אחרים שאולי לא היו כרוכים בהשמדת ריאות ירוקות והחרבה של עתיקות.
יוראי להב-הרצנו: גם של נחל וגם של עתיקות שנמצאות, המסילה הרומית אומרים.
ארז ברקאי: אני אומר משהו ואז אתן לענבר שתוסיף.
ארז ברקאי: כמו שגם אמר רון מהות"ל, אנחנו נמצאים עכשיו בשלב של תכנון מפורט.
ארז ברקאי: כלומר כל הבקרות שנעשו בשלב זה מתייחסות לתכנון המפורט וכל חלופה אחרת שהוצגה כאן א.
ארז ברקאי: לא הוצגה בפנינו והיא לא בהכרח רלוונטית למצב הסטטוטורי שבו אנחנו נמצאים כרגע.
ארז ברקאי: מעבר לכך, אני אגיד שסוגיית העצים והשילוב שלה עם הרכבת הקלה מעלות המון דילמות, זו סוגיה שהיא אינה ספציפית למקרה הנקודתי שבו אנחנו דנים כרגע, אנחנו נמצאים בקונפליקטים רבים של הצורך בשימור עצים לעומת הצורך בלאפשר את קיומה והקמתה של הרכבת הקלה וצריך לזכור בסופו של דבר שאנחנו נאלצים לצערי הרב לאשר גם כריתות של עצים, כי בסופו של דבר תוואי הרחובות כבר קיימים, זה לא שאנחנו מקימים עכשיו ערים חדשות על תוואי הרכבת הקלה אלא הרכבת עוברת בערים קיימות והיא צריכה לתת מענה תחבורתי בתוואי רחוב קיים או בתוואי חורשות קיים ומכאן עולים המון המון קונפליקטים שאינם ספציפיים לעיר הרצליה.
ארז ברקאי: נקודתית, ברשותך, אני אעביר לענבר את רשות הדיבור כדי שתתייחס ספציפית ופרטנית למה שקרה ולכל הבקרות שהיא ביצעה במקטע הזה.
ארז ברקאי: בבקשה ענבר.
ענבר אשכנזי: תודה.
ענבר אשכנזי: אני ראשית רוצה לברך את הדיון הזה, אני חושבת שהגענו לימים מאוד טובים שהכנסת מתדיינת בנושא של עצים בוגרים במרחב הבנוי, מבחינתי שאפו גדול לוועדה הזאת, שאפו גדול לחברי הכנסת ותודה רבה על הדיון הזה.
ענבר אשכנזי: אני לא אחזור על הדברים אבל אני רוצה שנתכנס לתוך המסלול שבו אנחנו נמצאים.
ענבר אשכנזי: אנחנו נמצאים כרגע בבקרה של תכניות מפורטות לביצוע.
ענבר אשכנזי: אנחנו בהיתרים בעצם.
ענבר אשכנזי: השלב של התכנית, החלופות, האפשרויות, בחינת החלופות, אנחנו נמצאים מרחק של בערך 3-4 שנים מהאפשרות הזאת.
ענבר אשכנזי: המצב הסטטוטורי שאנחנו קיבלנו אותו חלוט וגמור.
ענבר אשכנזי: יש קו כחול לתכנית הזאת, יש תחנות שנקבעו בות"ל, אושרו, היו את כל הדיונים האפשריים של כל אנשי המקצוע שאמרו את דברם, בדקו את כל החלופות, ועכשיו אנחנו בעצם נמצאים כפקיד יערות במסלול המאוד מאוד מורכב קשה ומורט עצבים, אני חייבת להגיד, של מזעור הנזקים של - - -
יוראי להב-הרצנו: אני מצטער שאני קוטע אותך.
יוראי להב-הרצנו: לפני שנגע בצמצום פערים אני רוצה להתעכב על איך יכול להיות שנת"ע לא רק טוענים שאישרתם להם את כריתת העצים במתווה שהם ביקשו, אלא גם שנתתם להם ציון לשבח על הפעילות שלהם ואני אומר לעצמי, אגב הדברים של ארז, אתם הרגולטור במדינה שאמור להגן על העצים ואני תוהה האם לפני שאתם נותנים אישור להרוס ריאה ירוקה שמונה 78 עצים בוגרים, מתוכם אישרתם לכרות 45, איך יכול להיות שלא ביקשתם לראות חלופות?
יוראי להב-הרצנו: אתם אמורים לעשות את האיזון הזה, אם אתם חושבים שזה לא ראוי ולא נכון, תעצרו את התכנית.
ענבר אשכנזי: תן לי להסביר לך.
ענבר אשכנזי: אני ממש מסבירה.
ענבר אשכנזי: אנחנו נמצאים כרגע בשלב של ההיתרים, ההיתרים הגיעו אלינו, ביצענו פה עבודה מאוד מאוד מאומצת, אני יכולה גם להביא לך תאריכים, ארבע מערכות בקרה שעשינו למקטע הספציפי הזה, ב-13 לינואר, ב-8.2, ב-30.8, עד שבסוף נחה דעתי ב-18 לאוקטובר 2020 שבה גם אישרתי את ההיתר הזה וגם בירכתי את צוות המתכננים שעבד מולי וזה שאישרתי 45 עצים לכריתה זה היה אחרי שבשלב הראשון ב-13 לינואר ביקשו ממני 64 עצים לכריתה.
ענבר אשכנזי: אז עשינו פה פינג-פונג תכנוני, אתה חייב להבין שהפינג-פונג התכנוני הזה נעשה בתוך מסד סגור.
ענבר אשכנזי: אנחנו נמצאים בתוך קו כחול סגור.
ענבר אשכנזי: בתוך סטטוטוריקה גמורה, בתור מצב שאין לי פה חלופות לברר, יש לי פה תחנה, יש לי פה מפלג, יש לי פה ציר סיבוב של הרכבת, מה שנקרא החלפת צד.
ענבר אשכנזי: זה לא השלב שבו אני אומרת "רגע סליחה, אולי אני יכולה במקום להמשיך לנעמי שמר לפנות לאבא אבן" אני לא יכולה לעשות את השלב הזה.
יוראי להב-הרצנו: ואם נראה לך שעקירת העצים לא סבירה?
ענבר אשכנזי: אז באמת נראה לי ש-64 עצים לכרות זה לא סביר ובתוך מסד הנתונים של היתר הבניה הקיים היום, ישבנו המתכננים של נת"ע ואני, תאמין לי שהם לא נהנו מזה.
ענבר אשכנזי: אושר גדול לא היה להם.
ענבר אשכנזי: 'תלכו ותבואו ותלכו ותבואו ותטייבו', יש לי פה ממש מערכות שלמות של ישיבות.
יוראי להב-הרצנו: אני מתעקש איתך על הנקודה הזאת כי נשבר לי הלב.
יוראי להב-הרצנו: 45 עצים הולכים.
ענבר אשכנזי: גם לי.
יוראי להב-הרצנו: אבל את הרגולטור, אני לא הרגולטור.
יוראי להב-הרצנו: את יכולה להגיד 'חברים, זה לא יעבור'.
ענבר אשכנזי: אתה צודק במאה אחוז.
ענבר אשכנזי: אני הרגולטור, אבל אני לא סופר מן.
ענבר אשכנזי: הרגולטור חייב להיות מה שנקרא - - -
יוראי להב-הרצנו: את סופר וומן ענבר, את לא סופר מן.
ענבר אשכנזי: - - - רגולטור מאוזן.
ענבר אשכנזי: הוא צריך לבחון את התכנית ומכלל כל האילוצים שעומדים בפניו הוא צריך להחליט.
ענבר אשכנזי: הרגולטור לא יכול להגיד בשלב הזה, בשלב - - -
יוראי להב-הרצנו: למה לא? זו סמכותך בחוק.
ענבר אשכנזי: - - - שלא תהיה מסילה.
יוראי להב-הרצנו: אז לא תהיה מסילה.
יוראי להב-הרצנו: אם הייתה תכנית ות"ל להחרבת הכרמל, הייתם אומרים 'אנחנו לא יכולים כי צריך לבנות שם מסילה'?
יוראי להב-הרצנו: זאת ריאה ירוקה ו-45 עצים זה לא סביר.
יוראי להב-הרצנו: תסבירי לי את איך זה מאוזן, תסבירי לי איזה חלופות דרשת לראות לפני ועל בסיסן אישרת את התכנית.
יוראי להב-הרצנו: זה שאומרים לך שאת חותמת גומי, את לא חותמת גומי.
יוראי להב-הרצנו: יש לך בדין את הסמכות 'חברים זה לא מקובל עלי כי כריתה של 45 עצים תוך החרבת הנחל ופגיעה בעתיקות לא מקובלת עלי' זו הרגולציה, זה מה שנתנו לך בדין ואני לא מצליח להבין למה זה לא קרה.
יוראי להב-הרצנו: אני ממש מתנצל.
יוראי להב-הרצנו: כורתים פה עצים וזה האיזון שנדרש.
יוראי להב-הרצנו: יישארו 20.
יוראי להב-הרצנו: יש לי יותר עציצים בבית מה-20 שנותרו בפארק הזה.
יוראי להב-הרצנו: אני מתנצל.
יוראי להב-הרצנו: זה עצוב לי מאוד.
רון רקח: אני אגיד לענבר שהסמכות איפה ייקבע איפה תעבור הרק"ל וכן הלאה היא בסמכות הוועדה לתשתיות לאומיות ולא בסמכות פקיד היערות.
ארז ברקאי: ברשותך אדוני היו"ר, אני רוצה להגיד נקודה מאוד חשובה שרון דיבר עליה.
ארז ברקאי: פקיד היערות הוא לא הרגולטור לקבוע את התוואי של המסילה והוא לא הרגולטור לקבוע את התוואי של התכנית.
ארז ברקאי: יש רגולטור הוא נקרא הוועדה לתשתיות לאומיות והדבר הזה נקבע על ידי הרגולטור שמוסמך לכך בעת אישור התכנית ולכן בשלב שבו אנחנו נמצאים, אנחנו לא יכולים לבוא ולהגיד לרגולטור שכבר קבע דברים אחרי שבוצעו כל ההליכים הסטטוטוריים ואושרה התכנית בממשלה על ידי כל משרדי הממשלה, לבוא ולהגיד 'סטופ כדור הארץ אני נמצא פה באיזה שהוא מעמד מעל כל גורמי התכנון במדינת ישראל'.
ארז ברקאי: אנחנו פועלים במסגרת ההליך הסטטוטורי הקיים ואנחנו פועלים כדי לאזן ולצמצם למינימום האפשרי את כריתת העצים במסגרת ההליך הסטטוטורי הקיים.
ארז ברקאי: אנחנו לא באים בנקודת זמן זו ואומרים לכל גורמי התכנון במדינת ישראל, לכל משרדי הממשלה שמעורבים בפרויקט הזה 'רבותיי טעיתם לפני חמש שנים, עכשיו סטופ כדור הארץ נשנה את כל התהליך'.
יוראי להב-הרצנו: תודה רבה ארז, אני רוצה לאפשר לעו"ד בירן לשאול שאלה.
ענת בירן: אני מייצגת את התושבים שהם אלה שהרימו את נס המרד, אפשר להגיד כך.
ענת בירן: רציתי לשאול, שלום ארז וענבר.
ענת בירן: אני לא מצליחה להבין, התכנית כוללת נספח עצים.
ענת בירן: התכנית הסטטוטורית, תת"ל 71/ג ולכאורה היה אמור להיות, היה תנאי, ויש תנאי בחוק שהתכנית לא יכולה להתאשר מבלי שיתקבל אישור פקיד היערות.
ענת בירן: יש בתכנית הזאת הסתייגות מסקר העצים במיוחד למקרה הספציפי הזה שאמרו שיעשו סקר עצים ספציפי.
ענת בירן: אז האם פקיד היערות לא אישר את הסקר הראשון שהיה חלק מהתכנית הסטטוטורית או כן אישר?
ענת בירן: כי אי אפשר להבין מהסקר הזה למה אושרה כריתה כל כך גדולה.
ענת בירן: אז אתם לא הגעתם כפקיד היערות פעם ראשונה לנושא הזה היום בשלב הרישוי אלא הייתם אמורים להיות פה משלב התכנון, ואם לא הייתם בשלב התכנון בוודאי שזאת ההזדמנות שלכם לשים וטו ואני מוכרחה להגיד לכם שבפרויקטים פרטיים לכל הפחות, אנחנו מכירים יפה מאוד איך פרויקטים נופלים בגלל התנגדות של פקיד היערות לכריתה של עץ כזה או אחר ושולחים את האנשים לעשות בדיקה מחדש ולתכנן מחדש.
יוראי להב-הרצנו: תודה עו"ד בירן.
רון רקח: אני רוצה להשיב לפני שפקיד היערות משיב.
רון רקח: בכל תת"ל לאחר סקר עצים שמאושר בשלב הסטטוטורי יש הוראה מפורטת להגשת סקר עצים מעודכן בשלב התכנון המפורט לביצוע, זה לא מקרה מיוחד.
רון רקח: עו"ד ענת בירן מכירה את זה גם מהמקטע של תושבי רמת אביב שאותם היא ייצגה בשלב ההתנגדויות של הקו הירוק במקטע הזה.
רון רקח: אז זה לא מקטע ספציפי, זו לא הוראה מיוחדת למקטע הזה אלא גורף לכל התכנון בגלל שאנחנו שמים את העצים במרכז ובוחנים את זה בשלב מפורט יותר ולרוב, ב-90% מהמקרים אנחנו מצילים הרבה יותר עצים בשלב המפורט מאשר בשלב הסטטוטורי.
יוראי להב-הרצנו: ענבר וארז האם תרצו להשיב?
ענבר אשכנזי: כן.
ענבר אשכנזי: אנחנו רוצים להסב את תשומת לב כולם.
ענבר אשכנזי: סקר העצים בשלב התת"לי הוא סקר ערכיות בלבד, הוא סוקר את כל התוואי כולו של כל התת"ל, לא רק הרצליה.
ענבר אשכנזי: עד תל אביב, כל הרשויות שבהן אמור לעבור התוואי, וסקר העצים הוא סקר עצים ללא סטטוס, הוא סקר עצים שמדבר רק על ערכיות העצים ונועד להיות פלטפורמה עבור המתכננים בעת התכנון המפורט, איפה לתכנן את התחנה, על איזה קו משיק תעבור המסילה, אם המסילה תהיה במרכז או משיקה למדרכה צפונית או דרומית.
ענבר אשכנזי: חלק מהשיקולים שצריכים להיות בפניה זה ערכיות העצים שנמצאים שם.
ענבר אשכנזי: אי לכך ובהתאם לזאת ב-2015 כשבוצע סקר העצים לתת"ל, הוא נעשה כמובן רק במונחים הערכיים של העצים ללא סטטוס, ללא קביעת סטטוס, והתייחסנו אליו בהחלט.
ענבר אשכנזי: וכמו שגם כתבנו שסקר מפורט ומעודכן יבוצע בשלב התכנון המפורט ואז יעבור גם בקרה שלנו פרטנית.
יוראי להב-הרצנו: תודה רבה ענבר וארז.
יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לבקש מרשות העתיקות להתייחס.
דייגו מרטין ברקן: שלום לכולם.
יוראי להב-הרצנו: שלום לחברי מהרשות הכי שווה מבין רשויות המדינה, רשות העתיקות.
יוראי להב-הרצנו: יש לי חיבה גדולה לעתיקות.
דייגו מרטין ברקן: אני שמח.
דייגו מרטין ברקן: אתה מוזמן לבקר באתרים יחד איתנו.
יוראי להב-הרצנו: אם לא יהרסו אותם אני אבוא לבקר.
דייגו מרטין ברקן: אני ארכיאולוג מחוז תל אביב ברשות העתיקות.
דייגו מרטין ברקן: קודם כל התעלה הרומית שציינתם מקודם נמצאת כ-300-400 מטר מצפון מזרח לאתר.
דייגו מרטין ברקן: מבחינה גיאוגרפית לאורך מישור החוף יש שלושה רכסי כורכר שרצים מצפון לדרום, הרכס הראשון הוא על קו הים, איפה שאתם מכירים, אפולוניה, דרומה ויפו זה סלע אנדרומדה, לאחר מכן יש מעין מרזבה, זה בדיוק השטח שאנחנו מדברים עליו של הרצליה פיתוח ולאחר מכן בכביש החוף איפה שכולם מכירים את צומת הסירה עם הרצל, בהרצליה ב', ג', רחוב נורדאו, שם עובר רכס הכורכר השני, ושוב ממזרח אליו יש את המרזבה על הרכס השלישי שהוא באזור רעננה, יותר מזרחה.
דייגו מרטין ברקן: התעלה הרומית חצובה בסלע ברכס הכורכר השני, מצפון לצומת הסירה, איפה שהדואר ברחוב נורדאו.
דייגו מרטין ברקן: התעלה הזאת שחצובה בסלע כורכר היא מצד הביצה שהצטברה ממזרח לרכס הכורכר, מריצה את כל המים לכיוון מערב, לכיוון איפה שהיום כביש החוף על גלילות.
דייגו מרטין ברקן: אתר שני מרכזי באזור של הקו הירוק הוא תל מיכל, הוא תל מרכזי שנמצא מדרום מערב לתוואי של הקו הירוק.
יוראי להב-הרצנו: אני מבקש שתתמקד באתר בו אנחנו מדברים.
דייגו מרטין ברקן: כן.
דייגו מרטין ברקן: אני נותן את הרקע שתבינו מבחינה ארכיאולוגית.
דייגו מרטין ברקן: בשטח של הקו הירוק בכל הצומת שאתם מדברים, נעמי שמר ואבא אבן, נת"ע באמצעות החברה שמנהלת את הפרויקט בתיאום איתנו, אנחנו דרשנו שם גם בדיקות מקדימות וגם פיקוח במהלך העבודות, אנחנו בשלב זה לא זיהינו משהו מרכזי, משהו חשוב שימנע את העבודות שנת"ע מבקשת, והכל מתואם איתנו.
דייגו מרטין ברקן: אם יש לכם שאלות אשמח לענות.
יוראי להב-הרצנו: תודה רבה דייגו.
יוראי להב-הרצנו: יש משהו נוסף שתרצה להתייחס אליו?
דייגו מרטין ברקן: דיברתם על הנחל, בטח בעירית הרצליה יודעים שעוברות שם תשתיות ניקוז.
דייגו מרטין ברקן: עשינו בדיקות בעבר - - - אנחנו נשלים את הבדיקות.
יוראי להב-הרצנו: תודה רבה לך.
יוראי להב-הרצנו: לפני שאסכם את הדיון מישהו מהפונים רוצה להוסיף?
ענת בירן: אני מבקשת להגיד כמה דברים.
יוראי להב-הרצנו: בקצרה כי אני רוצה לאפשר לעוד תושב לדבר.
ענת בירן: אני אגיד כמה דברים בהיבט המשפטי שנטענו פה.
ענת בירן: ראשית, כל נושא פרסום התכנית הוא פרסום שיכול להיות שפורמלית מבחינת דרכי הפרסום נעשה בהתאם לספר, אבל מבחינת המהות הוא היה פרסום מטעה שאף תושב נורמטיבי לא היה יכול להבין לאן התכנית הזאת הולכת.
ענת בירן: כאשר במלל כתוב, ואדוני קרא את זה, כאשר כתוב במלל וזה יהיה נוסח הפרסום שהקו מגיע עד אבא אבן, אי אפשר לצפות ומי שיפתח וינסה לאתר את המקומות שבהם בתוך אלפי העמודים של תשריטים מסובכים וכל מיני מסמכים של תסקירי השפעה על הסביבה ימצא את ההתייחסות לאותו רחוב נעמי שמר, יראה שיש איזו שהיא הערה באיזה שהוא מקום בעמוד 300 ומשהו שמסביר במילה אחת שתהיה מסילת דיור.
ענת בירן: כלומר באמת תושבים לא יכולים היו להגיש התנגדויות ברמה נורמטיבית של אנשים מן הישוב.
ענת בירן: זה פרסום מטעה ואני חושבת שהתכנית הזאת באמת אושרה בחטא.
ענת בירן: הדבר הנוסף הוא שאני שומעת מבין השורות של הדברים שנאמרו, שלא נבדקו חלופות.
ענת בירן: במסמכי התכנית שטרחתי וקראתי אין זכר לכך שנבחנו חלופות.
ענת בירן: זה דבר נוסף.
ענת בירן: הטענה של פקיד היערות שרק עכשיו מצד אחד הם מתבקשים לאשר מבחינה סטטוטורית את העקירה, אבל מצד שני אין להם כבר מרווח שיקול דעת כי אין להם ברירה אלא לאשר את העקירה זה דבר שאני לא מסוגלת לשמוע אותו.
ענת בירן: הדבר הנוסף שנאמר פה וצריך מאוד להזהר לא לקבל אותו כפשוטו זה המחשבה שאולי בעתיד יעשו תכנית אחרת שתאפשר את ההמשך של הקו הירוק צפונית דרך נעמי שמר, זו אמירה בעלמא, אין לה שום בסיס סטטוטורי.
יוראי להב-הרצנו: תודה רבה עו"ד ענת בירן.
יוראי להב-הרצנו: גלילה יבין תושבת העיר תרצי להוסיף?
גלילה יבין: רוב הדברים באמת כבר נאמרו, היה דיון מאוד ממצה.
גלילה יבין: רק אנחנו מדברים באמת על נקודה מאוד רגישה בעיר, אנחנו לא מדברים בעץ בודד אלא במסה שמהווה חיץ בין אזורים משמעותיים, יש את האזור התיירותי ממערב של חוף הים שמתחבר דרך ציר אבא אבן, יש את אזור התעשייה שהוא אינטנסיבי ולפי התכניות הדופן אמורה להיות עוד יותר אינטנסיבית מכפי שהיא כרגע, בתווך יש לנו שכונת מגורים שקטה שהפארק הספציפי שנמצא במקומו קושר בין הרקמות השונות האלה ומהווה גם חיץ שמונע את המטרדים ההדדיים, לכן אנחנו לא מדברים בעצים בודדים שמפריעים לאיזה שהוא פרויקט בניה אלא בממשק חשוב באמת.
יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לתת לעוד שניים אחרונים את זכות הדיבור ונעשה את זה בקצרה, שרון אליהו שנמצא איתנו בזום בקצרה בבקשה.
שרון אליהו: שלום.
שרון אליהו: ב-2017 כשראיתי את הפרסום בעיתון פניתי ועשיתי את הבדיקה המינימלית.
שרון אליהו: הרי הפרסום העיתון, המלל, אמור להיות הטריגר לאזרח להתחיל את הבדיקות האם התכנית נוגעת לו או לא.
שרון אליהו: בפרסום בעיתון אין שרטוטים, אין תרשימים, אין קו כחול.
שרון אליהו: יש מלל.
שרון אליהו: אני קראתי את המלל ובעקבות הקריאה הזאת פניתי גם לנת"ע כדי להיות זהיר ובנת"ע אמרו לי ב-2017 בזמן שעוד יכולתי להתנגד 'נעצר באבא אבן, לא נכנס לנעמי שמר' לו לא היו מטעים אותי, היינו מתנגדים.
שרון אליהו: לפני כחודש שלט של 20 סמ' על 20 סמ' זה מה שעורר את כל המהומה שאנחנו חווים כרגע.
שרון אליהו: 500 עותרים מהרצליה שחתמו על העתירה, ארבע כתבות בעיתון, דיון בוועדת הכנסת, כל זה תוך חודש, ושלט של 20 סמ'.
שרון אליהו: תארו לכם שהיינו מקבלים את אותם 30,000 פליירים שהם טוענים שהם חילקו או שהיינו מקבלים את הפרסום הנכון, הרי היינו הופכים את העולם כדי לקבל את הריאה הירוקה שלנו.
יוראי להב-הרצנו: תודה רבה שרון.
יוראי להב-הרצנו: סיגל ברניר בבקשה בקצרה.
סיגל ברניר: בסדר.
סיגל ברניר: אני מעלה את התמונה שהיא טובה מאלף מילים.
סיגל ברניר: אנחנו רואים פה את תוואי הוואדי שמתחיל מכביש חיפה ומגיע עד אבא אבן ובעקרון הולך לים.
סיגל ברניר: אני רוצה להגיד, אני שכנה אבל אני גם במקצועי מתכננת עירונית אז אני מסתכלת משני הכיוונים.
סיגל ברניר: לפני 20 שנה הכביש של ארבעה מסלולים היה צריך להתחיל פה בכביש החוף בתעלה הרומית ולהגיע עד פה.
סיגל ברניר: הצלחנו בהתנגדות לבטל את החלק הזה של הכביש ולהציל את כל העצים האלה ובכביש הזה של נעמי שמר, הוא בעצם סרח עודף של כביש כפול מזה וכסרח עודף כך הוא מתפקד.
סיגל ברניר: לעומת זה, יש פה מתווה נחל שכרגע יש מובל שלוקח את מימיו, אבל אנחנו מכירים את פארק המסילה בירושלים, אנחנו מכירים מקרים אחרים שתוואי נחל, הערך האקולוגי והתרבותי והעירוני שלו מלא ערך, אז זה לא עץ אחד שיישאר, אגב, ראיתי בתכנית, רוב העצים שמשאירים זה העצים שניטעו הרגע כשעשו את הכביש ההוא.
סיגל ברניר: עוד משפט אחד, זו הייתה הדרך שעירית הרצליה פיצתה אותנו אז על חלק הכביש שלא הצלחנו לצמצם ואז הם הציעו לנו פארק אינטנסיבי באזור ואמרנו 'לא, תשאירו את הטבע.
סיגל ברניר: אנחנו מוותרים על עוד חלק של פארק אינטנסיבי, אנחנו רוצים את הטבע', בעיקר כשעומדת להיות פה עכשיו תכנית מתאר כל כך אינטנסיבית של האזור הזה, ויש פה שכונת מגורים, מה שכל כך מקסים שבאמצע יש מרקם של טבע עירוני שבכל העולם נלחמים עליו היום ואנחנו מוותרים עליו כי זה כבר אולי מאוחר מדי.
סיגל ברניר: זה נראה הזוי.
סיגל ברניר: אני רוצה להודות לך ולוועדה הזאת כי החזרתם לי את האופטימיות בתפיסה של מערכת השלטון בדיון הענייני והמרתק הזה.
סיגל ברניר: אז המון תודה.
יוראי להב-הרצנו: תודה לך.
יוראי להב-הרצנו: אני תמיד אומר את זה לאזרחים, אנחנו עובדים אצלכם ולפיכך את לא צריכה להודות.
יוראי להב-הרצנו: אנחנו ממש פה לשירותך.
יוראי להב-הרצנו: חברים אנחנו צריכים לנעול את הדיון.
יוראי להב-הרצנו: אני רוצה להודות לך דני, עו"ד בירן, גלילה ועמירם על כך שהגעתם היום לכנסת כדי להשתתף בדיון החשוב הזה.
יוראי להב-הרצנו: פארק אהוד מנור וחורשת האקליפטוסים שנטועה לידו הם ריאה ירוקה חשובה למרקם החיים העירוני לאורחות החיים של תושבי הרצליה והשכונה.
יוראי להב-הרצנו: אני לא מצאתי מהדברים של נת"ע, לא השתכנעתי שניתנה לתושבים הזדמנות מספקת כדי להביע את התנגדותם, וחמור מכך, לא התרשמתי שנבחנו חלופות לבניה של המסילה הלוגיסטית כפי שמתוכננת על מנת להפעיל את קו הרכבת הקלה שעובר ברחוב אבא אבן.
יוראי להב-הרצנו: אני מבקש מנת"ע להעביר לוועדה את החלופות שנבחנו בשנים 2016 ו-2017 או קודם לכן, על מנת שנתרשם שהחלופות נבחנו ונפסלו.
יוראי להב-הרצנו: עוד אני מבקש להעיר לפקיד היערות שבעיני התשובות שלו פה מעוררות תמיהות ושאלות קשות ביחס לחובתו הרגולטורית להגן על הריאות הירוקות ועל העצים בישראל, העובדה שכורתים 45 עצים כדי לאפשר קו לוגיסטי, בעוד שיש כפי שעמירם הציג חלופות נוספות, היא בלתי נתפסת בעיני - - -
עמירם סטרולוב: יש עוד חלופות.
יוראי להב-הרצנו: יש עוד חלופות.
יוראי להב-הרצנו: היא בעיני בלתי נתפסת ומהווה, ואני אהיה עדין, פגיעה באמון הציבור ובחובה הרגולטורית שלהם לבצע את תפקידם.
יוראי להב-הרצנו: אני לא השתכנעתי שהחלופות נבחנו, ושוב, אני חוזר על בקשתי מנת"ע שתעביר את הדברים.
יוראי להב-הרצנו: אבקש מיו"ר הוועדה טסלר לקבוע ישיבת המשך שבה אנחנו נדון בחלופות ונבחן אותן למול מה שהוצג פה בוועדה.
יוראי להב-הרצנו: אני מודה לכל השותפים ולצוות הוועדה.
יעקב טסלר: על סדר-היום: הסכנה לנוסעים בכביש 5856 לברטעא.
יעקב טסלר: לפני שניכנס לדברים.
יעקב טסלר: ידידי ממהר אז בבקשה תגיד מה שאתה רוצה.
בועז טופורובסקי: הנושא נוגע אליכם אבל חשוב לי מאוד שישמע את זה נציג האוצר.
בועז טופורובסקי: אני יושב-ראש ועדת המשנה לקידום הביטחון בדרכים.
בועז טופורובסקי: מה שקורה אצלכם הוא איום ונורא וזה חלק משורת מוקדי סיכון שמשרד התחבורה כבר מזמן ניפה.
בועז טופורובסקי: זה לא משהו שעכשיו אנחנו מופתעים ואף אחד לא מכיר.
בועז טופורובסקי: אלה מוקדי סיכון שמשרד התחבורה מכיר, מיפה ותקצב.
בועז טופורובסקי: בא משרד האוצר ב-2018, לקח 218 מיליון שקלים לטובת קניית קרונות לרכבת.
בועז טופורובסקי: בקיצור, אנחנו מגיעים עכשיו למצב שב-2020 אין תקצוב.
בועז טופורובסקי: בדיונים ועדה אמרו נתיבי ישראל שיש להם צוות מוכן, יש להם דרך והם יודעים איך לטפל בזה.
בועז טופורובסקי: בכל מקום שבו הם תיקנו, מספר התאונות ירד ב-50%.
בועז טופורובסקי: זאת אומרת, אנחנו יודעים שיש פתרון שיוריד את מספר התאונות אצלם ב-50%.
בועז טופורובסקי: בא משרד התחבורה ואומר, חבר'ה, אין לי תקציב.
בועז טופורובסקי: בא משרד התקציב אומר שיש 19 מיליארד שקלים תקציב, תעביר מכאן ומכאן.
יעקב טסלר: כל אחד מעביר את הכדור לשני.
בועז טופורובסקי: היתה לי שיחה עם מנכ"ל משרד התחבורה.
בועז טופורובסקי: הוא אמר לי שהוא מצא מקור, משהו מנתיבי אופניים.
בועז טופורובסקי: אני אפילו לא מתייחס למקור.
בועז טופורובסקי: הוא לא מאשר את זה כי הוא אומר שזה פרויקט חשוב שהוא לא מאשר לא לבצע.
בועז טופורובסקי: אז בעצם נוצר מצב שיש משרד תחבורה עם שורה של פקידים, מנכ"ל, שר התחבורה והבטיחות בדרכים, אבל בעצם מי שמחליט וקובע מדיניות, קובע ביצוע, קובע לוחות זמנים, זה משרד האוצר.
בועז טופורובסקי: עד עכשיו הייתי יחסית רגוע ובסדר עם כל הגורמים, אבל בגלל שמשרד האוצר מאשים את משרד התחבורה ומשרד התחבורה אומר שהם ביקשו ולא קורה.
בועז טופורובסקי: אנשים מתים.
בועז טופורובסקי: צר לי שאני צריך ללכת, אני ממש נדרש ללכת לוועדת הכנסת, אבל בואו נפתור את זה.
בועז טופורובסקי: כל הכבוד לך אדוני היושב-ראש על-כך שהעלית את הפנייה הכול כך חשובה.
בועז טופורובסקי: בוא נפתור את זה ואת שאר מוקדי הסיכון.
בועז טופורובסקי: יש מעל 70 מוקדי סיכון מאוד קריטיים שצריך לפתור וזה אחד מהם.
בועז טופורובסקי: זה עוד מעקות בטיחות לרוכבי אופנועים.
בועז טופורובסקי: צריך בשביל כמה מיליונים, לא יותר, ואנחנו נמנע מוות מיותר.
בועז טופורובסקי: בואו נציל חיים ואחר-כך נדבר על שאר הדברים.
בועז טופורובסקי: יש לזה מקור.
יעקב טסלר: אכן זה נושא מאוד חשוב אבל אני רוצה לדייק שמי שהעלה את הנושא הזה זה ידידי חבר הכנס יוסף ג'אברין.
בועז טופורובסקי: הוא בבידוד?
יעקב טסלר: פקקים בדרך לירושלים.
יעקב טסלר: הרבה עולים לירושלים אז כנראה שיש פקקים.
קריאה: הוא יגיע עוד רבע שעה.
יעקב טסלר: נחכה לו שיצטרף.
יעקב טסלר: אני אמשיך הלאה עם מה שאמר חבר הכנסת.
יעקב טסלר: בתקופה האחרונה אנחנו עוסקים בהצלת חיים.
יעקב טסלר: משקיעים מיליארדים בהצלת חיים.
יעקב טסלר: כרגע מנסים דרך החיסונים.
יעקב טסלר: אני לא יודע כמה עלו החיסונים אבל זה עלה הון תועפות והכול על-מנת להציל חיים.
יעקב טסלר: גם במה שאנחנו דנים היום מדובר בהצלת חיים.