GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יאיר גולן: זה לא סוד שאי אפשר להתנתק מהוט, זה לא מקרה נקודתי או דברים כאלה, זה פשוט.
יאיר גולן: הבעיה היא לא בחוק, הבעיה היא באכיפה של החוק, כי החוק הוא מאוד ברור.
יאיר גולן: בכמה נקודות, החוק אומר שלכל פנייה של לקוח לגבי חיוב יתר, כמו במקרה הזה וכמו בכל פנייה, החברה חייבת לענות בכתב.
יאיר גולן: החוק הזה לא נאכף, וככל שהחברה יותר גדולה, כך המוטיבציה שלה להפר את החוק היא יותר גדולה.
יאיר גולן: כי אם חברת הוט הייתה צריכה לענות לכל פנייה בכתב, באמת פשוט לפעול על פי חוק, אז היא הייתה צריכה 100 נציגים מהבוקר עד הערב כדי לענות לכל מאות אלפי הפניות שיש לה, אבל היא חוסכת לעצמה מיליונים על גבי מיליונים כל שנה, ובמקרה הגרוע יוני גולן תובע פעם או פעמיים בשנה בשם איזה בן אדם מבוגר.
יאיר גולן: רק אתמול הייתי בבית המשפט, סייעתי לבחור מאוד מבוגר, בן שישים ומשהו, נגד הוט על מקרה כזה.
יאיר גולן: החוק קובע שאם מתקשרים צריך לעבור למענה אנושי.
יאיר גולן: אפרים דיבר קודם וגם את דיברת על אוריינטציה דיגיטלית, אנשים צריכים להקיש תעודת זהות, ארבע ספרות של אשראי, שולחים להם סמס, הם צריכים להזדהות דרך סמס חוזר, הם עובדים דרך, ואני, מהנדס תוכנה, קשה לי עם זה, אז בן אדם מבוגר מנתק, אין לו מה לעשות נגד זה.
יאיר גולן: החוק קובע שאחרי בחירת השפה הם צריכים לתת אפשרות למעבר לנציג אנושי על ידי הקשה על הספרה תשע, זה לא קורה.
יאיר גולן: זה מאוד קל לאכוף את זה ומאוד קל לבדוק את זה, אבל זה לא נאכף.
יאיר גולן: אלה דברים בסיסיים, החוק מדבר על זמני המתנה, החוק קובע בדיוק מה צריכים להיות זמני ההמתנה.
יאיר גולן: חוק הטכנאים מדבר על כמה זמן אפשר להחזיק אזרח, מבוגר או צעיר זה לא משנה, בבית.
יאיר גולן: החוק גם קובע מה הסנקציה לגבי זה, אבל אף אחד לא אוכף את זה.
יאיר גולן: אז אם זמני ההמתנה ארוכים מהרגיל, אז מה?
יאיר גולן: הגעתי עד לסמנכ"ל הוט, דיברתי איתו ואמרתי לו שזה החוק, הוא אמר שהם עובדים על זה.
יאיר גולן: אני חייב לציין, אני שומע את נציגי הוט פה מדברים כאילו הכל טוב ואיך השירות טוב וכמה חשוב להם הציבור, הדבר הכי פשוט, ואני אתן עצה חינם בתור צרכן, אם היו נותנים ללקוח לחצן ניתוק, להיכנס לאתר ושיהיה שם לחצן ניתוק.
יאיר גולן: אני הייתי משלם הרבה יותר כסף לחברה שקל לי להתנתק ממנה, וקל לי להתחבר אליה בחזרה.
יאיר גולן: חברות אמריקאיות, נטפליקס ואחרות, עובדות כך, אם אתה לא רוצה, אתה מתנתק.
יאיר גולן: ברגע שאתה מתחבר, לדוגמה, להוט, זה one stop shop (ארגון, גוף מסחרי או אתר המספקים מגוון של שירותים או מוצרים תחת קורת גג אחת).
יאיר גולן: אתה רוצה קו טלפון, טלוויזיה, אינטרנט, לא משנה מה, טלפון אחד עם נציג אחד ומאותו רגע שאדם נותן את פרטי האשראי שלו הוא יכול להתחבר לאיזה שירות שהוא רוצה.
יאיר גולן: הם מעבירים את פרטי האשראי של הלקוח להוט נט, להוט מובייל, להוט 017, להוט מערכות תקשורת, להוט שותפות מוגבלת, להוט טלקום, להוט סינמה, להוט ביזנס.
יאיר גולן: יש עשר חברות, עכשיו אם אדם רוצה להתנתק מאחד השירותים או מכל השירותים, שילך לחפש למי לפנות, ולמי שלא יפנה, כולל לאור צרפתי שהוא פה נציב פניות ציבור ראשי של הוט, לא, הוא רק הוט מערכות תקשורת.
יאיר גולן: פניתי אליו, לא, פנית לגורם הלא נכון.
יאיר גולן: החוק גם מחייב לתת תשובה אוטומטית.
יאיר גולן: אין להם מייל, הפנייה היא דרך האתר, מכניסים פנייה אבל אין שום הוכחה ששולחים אליהם משהו.
יאיר גולן: לי אין בעיה, אני אשב עם אדם מבוגר ואני אכתוב יחד איתו, אבל שייתנו תשובה אוטומטית "פנייתך מספר כך וכך התקבלה", "בקשת הניתוק התקבלה".
יאיר גולן: אלה דברים בסיסיים שמאוד קל לאכוף אותם ומאוד קל ליישם אותם, אבל החברות פשוט לא עושות את זה.
יאיר גולן: זה כל כך מרתיח.
יאיר גולן: ומה עושה אזרח?
יאיר גולן: גם כשהוא פונה למשרד התקשורת, אני פניתי בשם אזרחים למשרד התקשורת, אני מקבל אחרי הרבה חודשים תשובות לקוניות, אז אני עוזר להם לקדוח.
מירב שטרוסברג: אני ממש חושבת שכל הנתונים שאמרת עד כה, לרבות זה שיש מאות אלפי פניות בנושא ניתוקים, אני לא יודעת, אתה בודק את הפניות או אנחנו?
מירב שטרוסברג: אומרת יעל, נציגת אמון הציבור, שיש ירידה, אני אומרת לך שיש ירידה של 75 אחוזים, אין?
מירב שטרוסברג: אין פיקוח?
מירב שטרוסברג: אז אני אומרת לך שאנחנו עונים תוך 14 יום לכל מי שפונה אלינו, וסיפרתי פה שאנשים קיבלו 12,000 שקלים החזר.
יאיר גולן: לא אתם, לא משרד התקשורת.
יאיר גולן: אני בא בטענות להוט, לא אליכם.
יאיר גולן: אני אומר, הבעיה היא לא בחוק, הבעיה היא באכיפה.
יאיר גולן: עכשיו אני עזרתי לבן אדם מבוגר לתבוע, ושופטת קבעה שזה מקרה חמור, זה ממש התעמרות בבן אדם מבוגר, ושחוץ מלהחזיר לו את הכסף צריך לפצות אותו, וקבעה פיצוי של 300 שקלים.
יאיר גולן: יצאתי מדבר כזה והייתי רותח.
יעל רון בן משה: בסדר, בוא, אני לא מכירה את פרטי המקרה.
יאיר גולן: אוקיי אז עכשיו אני אומר, קודם כל זה מאוד פשוט ליישם החלטה, כמו שזה one stop shop לחיבור, one stop shop לניתוק, שיהיה לחצן.
יאיר גולן: שתיים, תשובות בכתב.
יאיר גולן: שלוש, לגבי פרסום של המחירים, אני לא יכול לדעת איזה חבילות יש.
יאיר גולן: דיברו על אנשים מבוגרים ואז אמרו שמפרסמים את המחירים אבל לא את של חבילות השימור.
יאיר גולן: למה לא חבילות שימור?
יאיר גולן: מפרסמים באתר שלהם איזה מחיר מחירון מופקע, אבל יש להם לא מאות, יש להם אלפי חבילות.
יאיר גולן: מכיוון שאני מחובר לחבילה שקוראים לה הוט טריפל 5049, אז אני מבין שיש מאות ואלפי חבילות.
יאיר גולן: עכשיו, אדם מבוגר או אדם שאין לו יכולת מיקוח, לא יצליח להתקשר ולהשיג את המחיר שאני אשיג.
יאיר גולן: זאת פשוט אפליה של ציבור שאין לו יכולת מיקוח.
יאיר גולן: למה שלא יופיעו כל המבצעים?
יאיר גולן: לחייב אותם לפרסם בצורה מסודרת באתר שלהם.
יאיר גולן: עוד שני דברים בבקשה.
יאיר גולן: לגבי פרטי אשראי, אמא שלי היא אישה לקוית ראייה עם תעודת עיוור.
יאיר גולן: פניתי להוט, הם אמרו לא, אם אני רוצה תשובה בכתב אז שהיא תכתוב להם.
יאיר גולן: איזו רשעות.
יאיר גולן: בסוף התביעה היא התנתקה, ואחרי שנה החיובים פתאום התחילו מחדש.
יאיר גולן: הם ממשיכים לשמור במערכות שלהם את פרטי האשראי של הלקוחות שלהם.
יאיר גולן: לא רק שהם לא מנתקים, הם גם שומרים את זה ואחרי זה החיוב מופיע בהמשך.
יאיר גולן: הבעיה, כמו שאני אומר, היא באכיפה, לא בחוק.
יאיר גולן: החוק נותן זכויות לאזרחים, אבל האכיפה לא מתקיימת.
יאיר גולן: אם טכנאי לא מגיע, אז מה?
יאיר גולן: אז החוק אומר שהוא צריך להגיע, ואם הוא לא מגיע, צריך לפצות ב-600 שקלים, אבל הם לא מפצים.
יאיר גולן: אז עד שלא תהיה אכיפה אפקטיבית, שבמקרה כזה כמו שגב' רחימי תיארה פה יהיה קנס לא פרופורציונלי, על כזה מקרה אחרי שהוא מוכח, מיליון שקלים קנס לחברה כזאת, או שלמשרד התקשורת יהיה גוף שמפקח, לא צריכים להגיש תביעה, למה צריך להגיש תביעה?
יאיר גולן: אם כל אחד שנעשה לו עוול יגיש תביעה, מי שיפשוט את הרגל זה לא הוט, זה בתי המשפט שיפשטו את הרגל.
יאיר גולן: למה שמשרד התקשורת לא יעמיד גוף שפונים אליו, וברגע שהפנייה מוצדקת, אוטומטית 1,000 שקלים משרד התקשורת תקבל, ו-1,000 שקלים הצרכן יקבל, ואז יהיה לה גם תקציב לממן את המנגנון הזה שיבצע אכיפה אפקטיבית.
יעל רון בן משה: ברור, תודה רבה אדוני.
יעל רון בן משה: גב' שטרוסברג, רצית להגיב לדברים?
מירב שטרוסברג: לא, אני אומרת שוב, שמהנתונים עולה שבעניין פניות הציבור בנוגע להערמת קשיים בניתוק, שיש שיפור משמעותי.
מירב שטרוסברג: אנחנו לא מדברים על מאות אלפי פניות, ממש לא.
מירב שטרוסברג: גם יעל מאמון הציבור אמרה את אותם דברים, ואני מניחה שגם אתם רואים שיש ירידה משמעותית בעניין הזה.
מירב שטרוסברג: ודאי שיש פיקוח ואכיפה, סיפרתי לכם שבתקופת הקורונה אנחנו היטלנו עיצום כספי על הוט.
מירב שטרוסברג: העיצום הכספי לא מגיע למשרד התקשורת ולא לאזרח, אלה כספים שהולכים לאוצר.
חי פסח: בדיוק, חובה להבין שעיצומים כספיים לא מגיעים בסוף אל הצרכן, הם מגיעים אל קופת המדינה, וזה לא פותר בעצם את העוולה הצרכנית.
מירב שטרוסברג: העוולה הצרכנית היא שאם הוא ביקש ניתוק ולא ניתקו אותו במועד, הצרכן עצמו מקבל את הכסף, לרבות ריבית והצמדה ועוד 16 שקלים, אמרנו את זה.
מירב שטרוסברג: ברור, אני לא נציגת החברות, אני רק אומרת שאנחנו מסייעים לאזרח הבודד לקבל את מה שמגיע לו, ובמקרה שאנחנו רואים תופעה, כמו שראינו בתקופת הקורונה, הוטל עיצום, על אף שזאת הייתה תקופת הקורונה ועל אף שהבנו את הקשיים שגם החברה התמודדה איתם, עדיין הוטל עיצום.
יעל רון בן משה: גברתי, העיצומים הם סוג של עונש, או פיצוי, תלוי איך מסתכלים על זה, על מנגנון שכנראה לא עבד כמו שצריך.
יעל רון בן משה: אתם חשבתם שהוא לא עבד כמו שצריך, ולכן הטלתם עיצום.
יעל רון בן משה: אני מבקשת לוודא שמאז יש גם איזשהו תהליך של בקרה ושיפור השירות.
יעל רון בן משה: אם בסופו של דבר בעוד שנה נגיע לעוד עיצום, אז בסדר, הכסף יזוז מיד אחת ליד שנייה.
יעל רון בן משה: אני לא מזלזלת בכוחו של הכסף, אבל האם באמת בוצע השינוי הדרוש?
מירב שטרוסברג: אז אני אגיד שוב, יש ירידה מול הוט, 75 אחוז פחות תלונות.
יעל רון בן משה: לא, זה לא אומר לי.
יעל רון בן משה: אני מבקשת, נקבל את הנתונים ונוכל להתייחס לזה.
יעל רון בן משה: 75 אחוזים ביחס למה?
מירב שטרוסברג: ביחס לשנה קודמת, 75 אחוז פחות תלונות.
יעל רון בן משה: כן, אבל בשנה קודמת הייתה קפיצה של 80 אחוזים, אז אנחנו בעלייה של חמישה אחוזים, אז לכן אני אומרת, בואי נקבל את הנתונים ונוכל לנהל על זה איזשהו שיח.
מירב שטרוסברג: אוקיי, אין בעיה.
יעל רון בן משה: אני כן הייתי שמחה לשמוע את התייחסותך לעניין שבעצם על פי חוק מוגדרות פעולות שחברות השידורים צריכות לבצע, כמו האפשרות למעבר לנציג בשיחה טלפונית מיד לאחר בחירת השפה.
יעל רון בן משה: האם עד כמה שאת יודעת זה קורה?
יעל רון בן משה: זה לא קורה?
יעל רון בן משה: אלה נושאים שמעניינים אתכם?
מירב שטרוסברג: ברור, הדברים האלה מוסדרים בחוק הגנת הצרכן, אבל המועצה בוודאי שנותנת את הדעת.
מירב שטרוסברג: החברות פונות אלינו חדשות לבקרים ומבקשות, למשל, להכניס לפני המעבר למשא ומתן עם גופים צרכניים אחרים כדי לראות מה אפשר, עם הרשות להגנת הפרטיות, עם הרשות להגנת הצרכן, לדעת מה אפשר ומה אי אפשר לעשות.
מירב שטרוסברג: אבל, בזמני מענה, החוק מקנה לרגולטור הייעודי אפשרות להחריג, זה 6 דקות זמן מענה ממוצע.
יעל רון בן משה: יש בכלל אפשרות כזאת, אם אני מתקשרת עכשיו, אחרי בחירת שפה יש לי בתפריט אפשרות ללחוץ תשע למענה לנציג שירות, או שזה מתחיל להעביר אותי להכנסת תעודת זהות, קבלת סיסמה וכולי?
יעל רון בן משה: זה קיים?
מירב שטרוסברג: לא, בוודאי, הם צריכים להזדהות.
מירב שטרוסברג: אי אפשר ישר להגיע לזה, צריך קודם להכניס אמצעי זיהוי.
יעל רון בן משה: אם זה לא על פי חוק, אני אלמד את זה מהמקום שלי, אבל אני מבקשת גם ממך ללמוד את זה, ואני מבקשת לראות צעדים מיידיים בעניין הזה.
מירב שטרוסברג: מצד שני, אם זוג מסוכסך ואחד רוצה לנתק והשני לא מנוי, עדיין צריך זיהוי, על פי חוק צריך זיהוי.
יעל רון בן משה: אם החוק מסדיר את זה שמעבר לנציג שירות צריך להיות הפעולה השנייה או השלישית בשיחה, כך יהיה.
יעל רון בן משה: זה לא נתון לשיקול דעתנו, לא לשיקול דעתי ולא לשיקול דעתך.
יעל רון בן משה: אני מבקשת לדעת מה החוק אומר ואיפה זה נמצא.
מירב שטרוסברג: אוקיי, בסדר.
יעל רון בן משה: האם הלקוחות מקבלים איזושהי תשובה אוטומטית לדואר אלקטרוני שהם שולחים?
יעל רון בן משה: היעדר התיעוד עלה גם מנציג השרה לשוויון חברתי.
יעל רון בן משה: חלק גדול מהאזרחים שאנחנו עוסקים בהם ומנסים לסייע להם, לא יודעים איך להתנהל, ואם אין להם איזושהי אסמכתא, זה עוד יותר מקשה עליהם.
מירב שטרוסברג: אנחנו מדברים על פניות טלפוניות?
יעל רון בן משה: יש את נושא ההקלטות, אני אתייחס אליו בסיכום דבריי, אבל אימייל, האם יש איזשהו מענה?
מירב שטרוסברג: אם בן אדם פונה בכתב לחברה?
מירב שטרוסברג: אין חוק, אין חוק שקובע איך החברות הפרטיות צריכות להשיב.
מירב שטרוסברג: על פי הוראות הרישיון הם צריכים להשיב בכתב, הן לא מחויבות, כמו שאנחנו מחויבים, לענות תשובת ביניים שתשובתם התקבלה תוך 14 יום, אלה כללים שחלים עלינו כנותני שירות בתוך המדינה, על פי התקשי"ר.
מירב שטרוסברג: החברות הפרטיות לא חייבות, הן חייבות להשיב לפונה תוך 14 יום.
יעל רון בן משה: בכתב?
יעל רון בן משה: לא בטלפון?
מירב שטרוסברג: כן, פנייה טלפונית זה מוקד שירות, ויש הקלטות, גם על בירור חשבון אגב, לא רק על ניתוק.
מירב שטרוסברג: יש הקלטות שאנחנו חייבנו אותם לעשות.
מירב שטרוסברג: אם אני מבקשת, הם חייבים גם לספק לי כל הקלטה של שיחה.
יעל רון בן משה: האם ברגולציה יש התייחסות לעניין פרסום המחירים?
יעל רון בן משה: מה החברה צריכה לפרסם?
מירב שטרוסברג: תראי, החברה צריכה לפרסם את המחירון שלה, אבל המחירון זה לא המבצעים השונים.
מירב שטרוסברג: כמו שסיפרתי, כשאנחנו עשינו שימוע בעניין המבצעים, אנחנו ביקשנו, או חייבנו, את החברות לפרסם.
מירב שטרוסברג: השקיפות זה היה התוצר של השימוע הזה, שכל המבצעים צריכים להיות מפורסמים, למעט מבצעי שימור.
יעל רון בן משה: אוקיי, למעט מבצעי שימור?
מירב שטרוסברג: שימור זה אם את מתקשרת להגיד שאת רוצה להתנתק והם מציעים לך באופן אישי מבצעי שימור כדי שלא תתנתקי.
יעל רון בן משה: הבנתי, בסדר.
יעל רון בן משה: ברק שנמצא איתנו בזום מבקש את זכות הדיבור, בבקשה.
ברק בורשטיין: שלום, רציתי להגיב בעניין של השימוע של משרד התקשורת בנושא סיום התקשרות והחזרת ציוד קצה שלא התקבלה ההקלטה, לקח כמה שימועים ועד היום משרד התקשורת לא פעל בנושא, ואני לא מבין למה הנושא הזה לא נדון באף ועדה, במיוחד שיש צרכנים נפגעים בנושא הזה של החזרת ציוד.
יעל רון בן משה: אתה רוצה לספר מה לך היה?
יעל רון בן משה: כי אני עוד לא הבנתי את הבעיה.
ברק בורשטיין: הבעיה היא לגבי ציוד הקצה שבן אדם שמסיים התקשרות עם החברה צריך להחזיר בעצמו, למרות שכתוב בחוק שהוא רשאי לקבל שירות מהחברה שהיא תאסוף את הציוד.
ברק בורשטיין: יש פה סיבוב שלם של בעיות בין החברות לבין הצרכנים, ומי לוקח את האחריות על זה, על ציוד הקצה, והנושא הזה לא נפתר אף פעם, כל שנה זה נושא שחוזר על עצמו.
יעל רון בן משה: אוקיי, זאת אומרת, שאזרח שרוצה להתנתק צריך להחזיר את הממיר ואת השלט?
מירב שטרוסברג: הוא גם רשאי לבקש שהם יבואו לקחת את זה, זה מה שאתה אומר, נכון?
ברק בורשטיין: כן.
יעל רון בן משה: ואם הם לא באים לקחת אז הם ממשיכים לחייב אותו או מה קורה?
ברק בורשטיין: נכון, לפעמים נשלח מכתב אוטומטית לפני גמר ה-14 יום, התרעה של עורך דין, וזה נוסף לחשבון שלו, ובינתיים הציוד לא נאסף.
ברק בורשטיין: גם אם לקוח כן החזיר לעמדות של חברות התקשורת, יש מצבים שבהם לקוחות מקבלים את אותו מכתב אוטומטי, ואז יש בלגן.
ברק בורשטיין: יש ארבעה שימועים שמשרד התקשורת לא נתן את החלטותיו, והאזרחים נפגעים מזה.
יעל רון בן משה: בסדר גמור, ברק, תודה רבה.
יעל רון בן משה: הגב' שטרוסברג, את מכירה את הנושא הזה של החזרת הציוד?
מירב שטרוסברג: כן, האזרח, הפונה, יכול לבקש שהחברה תבוא לאסוף.
מירב שטרוסברג: אם הם לא באים לאסוף בפרק הזמן שנקבע, כי גם אנחנו בתקופת הקורונה החרגנו את הכלל הזה ואפשרנו להם לא לבוא לאסוף תוך 14 ימי עבודה, אבל אם הם לא באים הם מפרים את הוראות הרישיון.
יעל רון בן משה: ויש לכם נתונים על זה, כמה מקרים כאלה קרו בפילוח לפי חברות?
מירב שטרוסברג: אנחנו לא רואים כמעט פניות בעניין הזה.
מירב שטרוסברג: בתקופת הקורונה ראינו, אבל החרגנו, זאת אומרת, אפשרנו להם בגלל שהיה את העניין של להיכנס לבתים ולאסוף, אבל זה 14 ימי עבודה, הם צריכים לבוא ולאסוף את ציוד הקצה.
יעל רון בן משה: ואם אכן פניות מגיעות ומתבררות כמוצדקות, החברות נקנסות על הדבר זה?
יעל רון בן משה: יש איזשהו תמריץ לגמור את הדבר הזה?
מירב שטרוסברג: אנחנו במועצה לשידורי הכבלים לא פתחנו הליך בירור בעניין, אבל אולי אתה מדבר על משרד התקשורת, אני לא יודעת.
עידו נתן: יכול להיות, לדעתי רק לדייק, הוא מדבר על משרד התקשורת שיש שימוע תלוי ועומד, הוא לא קשור לחברות השידורים, הוא קשור לחברות - - -
יעל רון בן משה: בסדר, אדון עידו נתן, כל הבלבול הזה בין הוט, אני לא אוציא פה פסיקת בית משפט על הדבר הזה.
יעל רון בן משה: אני לא יודעת, אני כותבת הוט בגוגל, אני מגיעה לאתר שלכם.
עידו נתן: לא, אני התכוונתי להסדרה.
עידו נתן: הוא דיבר על שימוע במועצה, יש הוראות ברורות - - -
יעל רון בן משה: בסדר, כוונותיך טובות, אני מעריכה את זה ומכבדת את זה.
יעל רון בן משה: גברתי, אני אשמח כן לדעת מה קורה במקרה כזה, איך פותרים את זה.
יעל רון בן משה: אני אעביר, ברשותך, אלייך את הפנייה של מר ברק ששמענו ונראה מה אפשר לעשות עם זה, והאם יש מקרים דומים כאלה שניתן לסייע.
מירב שטרוסברג: בסדר גמור.
יעל רון בן משה: אם על פי חוק, לא בעידן קורונה, לא בסגר ולא כשאנחנו במצב של ריחוק חברתי אלא כשהמשק פתוח ועובדים, אם אזרח מבקש שיגיעו אליו הביתה, ושוב, אני מניחה שזה מכל מיני אוכלוסיות, והחברה לא מגיעה, האם סביר שהיא תמשיך לחייב את האזרח או לא, ומה אנחנו עושים עם זה?
מירב שטרוסברג: ממש לא, זה ממש לא סביר והם לא רשאים להמשיך לחייב מרגע שהוא התנתק, אם הם לא אספו את הציוד זה עניין שלהם.
יאיר גולן: יש גם קנס, במקרה שזה לא חוזר אליהם הם מחייבים אותו בקנס.
יעל רון בן משה: עידו, נציג הוט, ונציגי חברות שידורים או אינטרנט נוספות שנמצאים איתנו בזום, מישהו עוד רוצה להגיד משהו?
יעל רון בן משה: מישהו נוסף מהנוכחים?
יעל רון בן משה: עו"ד פסח?
יעל רון בן משה: זרי, מישהו מהתלמידים?
יעל רון בן משה: בינתיים המורה תכיני את התלמידים.
חי פסח: אני כן אשמח לקבל את הדו"ח עם הפילוח של האזרחים הוותיקים מהמועצה לכבלים ולווין.
מירב שטרוסברג: כן, הדוחות שלנו כולם מפורסמים באתר האינטרנט של משרד התקשורת.
מירב שטרוסברג: דו"ח של השנה עוד לא יצא.
חי פסח: לא, לכשיהיה.
מירב שטרוסברג: לכשיהיה, ודאי, אבל מיד כשאנחנו מפרסמים את זה, הוא גם מופיע באתר האינטרנט של המשרד, אנחנו מאוד שקופים.
חי פסח: זה מפברואר עד פברואר בעצם?
מירב שטרוסברג: לא, זה דו"ח שנתי.
חי פסח: אז?
מירב שטרוסברג: אז אני אוספת את הנתונים מהתוכנה הקודמת, זה דו"ח שנתי, הוא פר שנה.
חי פסח: אוקיי, בסדר גמור.
יעל רון בן משה: אז בסיכום שלי בעצם אני רציתי לפתוח בעניין הדוחות והנתונים שהם חסרים לנו כעת, ואני חושבת שהם יכולים לעשות הרבה מאוד סדר כשאנחנו מסתכלים על הנושא כנושא מערכתי.
יעל רון בן משה: אבל רגע לפני שאני עוברת לסיכום, אני רוצה להגיד יישר כוח למשרד לשוויון חברתי, על הטיפול שלו באוכלוסיית האזרחים הוותיקים בכלל, ועל המעורבות שלו בדיון הזה בפרט.
יעל רון בן משה: ניכר שהנושא חשוב לך באופן אישי, שאתה בקיא בחומר, אני לא נותנת את זה כציון, זה ממש כהערכה כזו נקודתית.
חי פסח: תודה רבה.
יעל רון בן משה: תודה גם לנציגת המועצה לשידורי כבלים ולווין, לי זה רשום משרד התקשורת כי כשפנינו ללשכת השר זה מה שאמרו לנו, על הדברים שהצגת, על הנכונות.
יעל רון בן משה: הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן, דודו אבן חן, תודה שהגעת, וכמובן, לכל שאר המשתתפים.
יעל רון בן משה: לסיכום הדברים, אני מבקשת לקבל את הפילוחים, גם מהמועצה לשידורי כבלים ושידורי לווין וגם מהרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן, לפי סוג תלונה, אני מוכנה גם לראות את הנתונים של שנת הקורונה, אבל בבקשה תתנו גם נתונים קצת אחורה, נגיד על השנים 2018, 2019, 2020, שתהיה לנו בכל זאת יכולת להסתכל האם אנחנו במגמה של השתפרות או האם אנחנו במגמה של ירידה?
יעל רון בן משה: כשאני אומרת שוב, זה שיש ריבוי תלונות זה לא בהכרח סימן שמשהו לא עובד, יכול להיות שהשירות מונגש עתה לציבור ועכשיו יש איזשהו 'פיק' של תלונות.
יעל רון בן משה: אם עד לפני חודש לא היה שירות בשפה הערבית ועכשיו יש שירות בשפה הערבית, אז אנחנו נמצא 'פיק', זה לא אומר שהשירות עצמו השתנה אלא רק שיש יותר נגישות לאזרח להביע את מה שהוא צריך.
יעל רון בן משה: אז קבלת הפילוחים לפי סוג התלונה, חברה, גיל האזרח, ומקום המגורים.
יעל רון בן משה: אם יש לכם איזשהו מעקב על תלונות שנמצאו מוצדקות ותלונות שנמצאו לא מוצדקות, האם היו עיצומים או איזשהן פעולות אל מול חברות התקשורת, והאם זה מוצה.
יעל רון בן משה: זאת אומרת, האם באמת בסופו של דבר העיצום הכספי של החברה שולם בזמן, האם גם על זה אנחנו עכשיו מתגלגלים בבתי משפט, המדינה מול אותן חברות.
יעל רון בן משה: האם השירות עצמו שופר או שרק שילמו את הקנס הכספי?
יעל רון בן משה: אז אני מבקשת דו"ח מפורט על הדבר הזה.
יעל רון בן משה: נושא הרכב המועצה.
יעל רון בן משה: אני בטוחה שהרכב המועצה מעוגן באיזשהו חוק או תקנון, אני כן מוצאת לנכון לציין שמאוד חשוב לשמור על גיוון, שיהיה נציג לפחות לגמלאים ולמגזרי מיעוטים נוספים, ואם לא במועצה אז אולי יש אסיפה, לראות איך אנחנו מביאים לידי ביטוי צרכים, בקשות, רצונות של אוכלוסיות שונות.
יעל רון בן משה: זה עם ישראל, זאת מדינת ישראל, וזה כוחנו, וראוי שיהיה לזה מקום.
מירב שטרוסברג: אני רק רוצה לתקן את מה שאמרתי.
מירב שטרוסברג: אמרתי שיש נציגת ציבור אחת, אז תקנו אותי מהמועצה, יש לנו שני נציגי ציבור, גם ראש עיריית נשר מונה לא מכבר, אז יש שניים.
יעל רון בן משה: המשרד לשוויון חברתי, המוקד לאזרחים ותיקים, ששמענו עליו רבות וטובות גם בתקופת הקורונה, אני חושבת שנכון יהיה לבדוק ביחד עם המועצה לשידורי כבלים ולווין האם אפשר לעשות איזשהו שיתוף פעולה סביב הנגשת המידע שקשורה לשידורי טלוויזיה וגם לאינטרנט.
חי פסח: אנחנו בונים את זה עם שר התקשורת.
יעל רון בן משה: מצוין, יופי זאת בשורה חשובה.
יעל רון בן משה: נושא כפתור הניתוק, אני מבקשת מהחברות, גם אם זה לא על פי חוק, להוסיף את המאפיין הזה באתר.
יעל רון בן משה: לקוח לוחץ 'ניתוק' אז לנתק אותו.
יעל רון בן משה: יכול להיות שהחוק לא מחייב את זה אבל אנחנו בשנת 2021, אני חושבת שגם בראייה עסקית כלכלית זה הדבר הנכון לעשות.
יעל רון בן משה: אני אהיה במעקב על הדבר הזה.
יעל רון בן משה: ציין כאן כבר משתתף אחר בדיון, כולל לנקוב בשמות החברות שזה כבר קיים אצלם, ואני לא רואה סיבה שזה לא יהיה בחברות אחרות.
יעל רון בן משה: זה בניחוח מאוד לא נוח שאין את האפשרות הזאת בשנת 2021, ללחוץ 'נתק' ולדעת שהחשבון מנותק, או במינימום לקבל איזשהו מייל בחזרה או סמס, זה כבר לקוח שהוא כן עם אוריינות דיגיטלית, להגיד לו שתוך שלושה ימים יצור עמו קשר נציג שירות לקוחות, אני חושבת שזה לא ראוי, ואני מבקשת שגם אנחנו נהיה במעקב על הדבר הזה.
יעל רון בן משה: כנ"ל לגבי פרסום המחירים, גם אם לא מחויבים על פי חוק, זה נראה לי משהו שהוא מחויב.
יעל רון בן משה: אני לא ממליצה לאנשים לחתום על עסקאות שהם לא יודעים מהם, ואני יודעת שיש אוכלוסיות שההמלצה הזאת לא רלוונטית לגביהם.
יעל רון בן משה: ביקשתי, גברתי, ממך קודם את נושא האפשרות של מעבר לנציג שירות.
יעל רון בן משה: מה שהתקנות אומרות, או הרישיון או החוק, סליחה אם אני טועה במינוח, לוודא שזה קורה.
יעל רון בן משה: אדם מתקשר, ואחרי בחירת שפה הוא יכול להגיע לנציג שירות לקוחות.
יעל רון בן משה: אחר כך הוא גם יזין פרטים נוספים, או שנציג השירות ייקח ממנו בשיחה טלפונית, ושזה גם לא יהיה מניעה מלקבל שירות.
יעל רון בן משה: מוקד הוט לפניות של לקוחות אזרחים ותיקים שצוין כאן, אני מאוד מברכת על זה ואני ממליצה להנגיש את המידע, אם הציבור לא יודע את זה אז זה לא קיים.
יעל רון בן משה: זה יכול להיות אולי באיזשהו שיתוף פעולה גם עם אנשים שיושבים פה בחדר ומפעילים מוקדים, זה יכול להיות עם אנשים שאנחנו שמחים שהיו איתנו בזום, נציגים של ארגוני אזרחים ותיקים, אבל אם יש מוקד שהלקוחות בסוף לא יודעים שקיים, אז מבחינתנו צריך לעשות עוד פעולות.
יעל רון בן משה: כל הנושא של הוכחת שליחה או בקשה של ניתוק, ואנחנו שמענו שכשזה טלפוני בעצם לאזרח לא נשאר תיעוד, לחברה נשאר תיעוד אבל לא לאזרח.
יעל רון בן משה: אני רוצה שנעשה על זה חשיבה, אני אומרת את זה גם לצוות הפרלמנטרי שלי, כולל הנושא של החוק של הקלטת שיחות מחייב, עם נגישות ללקוח.
יעל רון בן משה: אני חושבת שזה בסיסי שגם לקוח שפונה טלפונית תהיה לו איזושהי אסמכתא, ובוודאי לא המצב שלחברה יש אסמכתא והיא בוחרת מתי היא משחררת אותה או משתמשת בה ומתי לא.
יעל רון בן משה: סוגיית תמרוץ הנציגים היא סוגייה ענקית, אנחנו לא נספיק לדון בה עכשיו, אבל שוב, באמת בראייה עסקית כי בסוף מדובר בחברות עסקיות, אני מאוד ממליצה שתקיימו על זה איזשהו דיון.
יעל רון בן משה: אבל יותר חשוב לי מעניין תמרוץ הנציגים, אני אגיד לסיכום דבריי, זה להגיד שהמקרה שזרי הציגה כאן, אני חושבת שאנחנו צריכים לקחת אותו איתנו הלאה לחשיבה.
יעל רון בן משה: המצב שבו אזרח או אזרחית ותיקים משלמים על שירות טלוויזיה רזה יותר מחבילה כוללת של מגוון שירותים של אינטרנט בבית עם משפחה עם ילדים, זה לא מצב שאנחנו יכולים לקבל אותו, אני בטוחה שכל יושבי החדר הזה מסכימים, ואנחנו במקומות שאנחנו יכולים להשפיע.
יעל רון בן משה: למה שאזרח ותיק, שאולי חצה את גיל 80, ישלם יותר ממה שאני משלמת בבית עם שלושה ילדים ואני לא יודעת אפילו כמה מסכים יש לנו.
יעל רון בן משה: ואני אומרת את זה גם לחברות העסקיות, גם אם אפשר ומותר, תקיימו דיון בלב פתוח ובנפש חפצה, דיון הנהלה בכיר, תזמינו את זרי כדי שמי שהייתה כאן איתנו תספר את הסיפור הזה.
יעל רון בן משה: תחשבו יחד איך אתם מרגישים, זה בסדר, מותר לדבר על זה, ומשם להגיע למסקנות וגם לתוכניות עסקיות.
יעל רון בן משה: ובקשה שלי לדיון הזה, אם אפשר ברשותכם, לעשות איזשהן חבילות שהן כן מותאמות גיל.
יעל רון בן משה: אני אתחיל מהקצה, מי שאזרח מעל גיל 80 פלוס, לא ישלם בכלל, חינם.
יעל רון בן משה: בתחושה שלי, החברה הראשונה שתרים את הכפפה לא תצא נפסדת כלכלית מהדבר הזה.
יעל רון בן משה: תעשו פיילוט.
יעל רון בן משה: המחשבה שיושב איפשהו אזרח ותיק בן 80 שלא יכול לראות ערוץ אחד נוסף מעבר לערוצים שבעידן פלוס, בתקופה שאנחנו עדיין כן בשגרה לצד קורונה, אבל גם לא, היא מחשבה מאוד מטרידה.
יעל רון בן משה: אני רוצה גם את החברות הגדולות והמבוססות במשק שותפות שלי לתחושה הזו, ובאמת עם הפנים לאותו אזרח.
יעל רון בן משה: אני בטוחה שהמשרד לשוויון חברתי ידע לתת את הנתונים לגבי כמה אזרחים כאלה יש.
חי פסח: הצגנו אותם בשולחן העגול עם חברות התקשורת, זאת אומרת, כבר הערכנו את זה.
יעל רון בן משה: אני גם רוצה להגיד כאן, יש הרבה מאוד אזרחים בני 80 פלוס שלא זקוקים לזה, הם רוצים את החבילה הרחבה עם ערוצי הספורט, עם ערוצי החיים הטובים.
חי פסח: אנחנו לא פטרונים בעניין הזה, בכלל לא.
יעל רון בן משה: כן, אבל בסוף יש את האזרח שירצה רק את ערוץ 'ויוה', אז בואו תראו איך מאפשרים להם מעל גיל 80 את השירות הזה בחינם.
יעל רון בן משה: הגברת ששמענו פה את הסיפור שלה, היא לא מעל גיל 80.
יעל רון בן משה: האם אפשר גם לאוכלוסייה הזו שרוצה חבילה רזה של עוד ערוץ אחד, עוד שניים, עוד שלושה?
יעל רון בן משה: תקיימו דיון ומה שתחליטו, אם זה יהיה ב-50 אחוזי הנחה מהמחיר שאתם מציעים להם היום לא תצאו נפסדים מזה כלכלית.
יעל רון בן משה: אני לא יודעת איך להסביר את זה בעידן של אחריות תאגידית, שכולנו יודעים לספר על זה, ומעסיקים אנשים בשכר.
יעל רון בן משה: בואו, תבדקו את הדברים האלה, תהיו עם הפנים לאזרחים האלה.
יעל רון בן משה: פנייה נוספת שמגיעה לוועדה, היא דווקא לא מאוכלוסייה מוחלשת, אבל היא כן עלולה לייצר איזשהו פער חברתי, ועוד לא דיברנו על זה עכשיו, זה אוהדי הספורט.
יעל רון בן משה: לצרוך היום חבילה של ערוצי ספורט זה סיפור לא זול, אנחנו רואים את זה בבני נוער צץ הרבה מאוד פעמים, או באוכלוסיות צעירות אחרות, וזה יוצר פערים.
יעל רון בן משה: אנחנו הרבה פעמים יותר רגישים לזה בתקופה של אולימפיאדה או מונדיאל, סליחה אם אני טועה בתחרות שנמכרת בערוץ הנוסף.
יעל רון בן משה: אבל כן, נער בן 16 שיושב עכשיו בבית בירוחם, או בג'יסר א-זרקא, או בקריית שמונה ואין לו את היכולת לראות את זה.
יעל רון בן משה: אני מבקשת גם התייחסות לנושא חבילות הספורט, האם אתם מכירים את זה כנושא?
עידו נתן: זה נושא מאוד גדול ומאוד מורכב, אני אשמח להרחיב עליו אם תרצי.
יעל רון בן משה: אז אולי אפילו נקיים על זה דיון נפרד, על נושא חבילות הספורט.
עידו נתן: בשמחה רבה, זה נושא מאוד חשוב, משרד התקשורת נדרש לו, אנחנו הראשונים שמרימים את הדגל כשאירועים מוכרזים במדינת ישראל, בין אם זה מונדיאל או אם זה משחקי נבחרת ישראל, כדורגל נשים, כדורגל גברים, צריכים להיות מונגשים לציבור הרחב בערוצים הפתוחים, וכל אזרח במדינת ישראל צריך לראות את זה בעידן פלוס.
עידו נתן: לצערנו, המדינה עדיין לא הסדירה את הנושא הזה, גם בהיבט של התאגיד או ערוצים מסחריים כאלו או אחרים שישדרו וינגישו את המשחקים הללו.