GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב טסלר: זה אכן מאוד מאוד חשוב וצריכים לראות איך אפשר להנחיל את אותם דברים.
יעקב טסלר: אני מבין שזה קצת יותר קשה, או אפילו הרבה יותר קשה, ברשויות.
יעקב טסלר: במקביל במשרדי הממשלה שעדיין לא הפנימו, הבאת את הדוגמה פה של צבא ההגנה לישראל שאני לא מכיר ואני לא יודע בדיוק מה הסיבה, אבל אנחנו צריכים לתת את הדוגמה האישית של כל אחד ואחד.
יעקב טסלר: כל גוף, כל נציג ציבור בעצמו, לתת את הדוגמה האישית לכולם, בפרט שמדובר בגוף מאוד מאוד גדול ומשמעותי אז זה נדרש מהם הרבה הרבה יותר.
יעקב טסלר: ותודה.
יעקב טסלר: אני אעשה את זה ממש מתומצת וקצר, האם מישהו מהחברים שנמצאים איתנו רצה לשאול משהו את עורך דין – אור מהתנועה לחופש המידע נמצא איתנו?
יעקב טסלר: אור סדן.
יעקב טסלר: הלך, אוקיי.
יעקב טסלר: אם הוא הלך אז כנראה הכול טוב.
קריאה: לא, יש לו איזה הרצאה.
יעקב טסלר: יש לו הרצאה.
יעקב טסלר: הוא היחיד שנרשם?
שלמה בילבסקי: אין שאלות, אוקיי.
יעקב טסלר: אז בבקשה, שלמה, אני נותן לך את הסיכום.
שלמה בילבסקי: אוקיי, טוב.
שלמה בילבסקי: אז קודם כל אני באמת רוצה להודות, שוב, על ההזמנה להגיע לכאן ולהציג את הדוח.
שלמה בילבסקי: כמו שאני חושב שהיה פה ניכר וניסינו להציג, הזירה של חופש המידע הולכת וגדלה כל הזמן, הזירה של השקיפות, מדובר פה בדרישה לגיטימית של הציבור שאנחנו והרשויות המקומיות מחויבים לתת להם מענה ולתת להם מענה מקצועי.
שלמה בילבסקי: רשות שפועלת בשקיפות היא רשות שמחזקת את אמון הציבור וחוק חופש המידע זה אחד, הייתי אומר, העמודים המרכזיים בכל הנושא הזה של השקיפות.
שלמה בילבסקי: הנתונים מראים שנעשית כברת דרך ארוכה כדי ליישם את החוק, אבל יש עוד הרבה לפנינו.
שלמה בילבסקי: אני רוצה לומר ולקרוא לכל הגורמים העוסקים בדבר לראות ביחידה הממשלתית לחופש המידע ככתובת, כתובת להצעות, כתובת לשיתופי פעולה, כתובת לייעוץ, אני חושב שיש לנו הרבה מאוד מה לתרום לטובת המינוף והקידום של הנושא הזה ואנחנו נמשיך לעשות את זה.
שלמה בילבסקי: אני רוצה בהזדמנות הזו להודות לצוות הנפלא, שהוא צוות קטן, אנחנו בסך הכול שמונה שלפי דעתי בכוחותינו הדלים עושים הרבה מאוד.
יעקב טסלר: שמונה?
יעקב טסלר: איך אתם משתלטים?
שלמה בילבסקי: אז כן, בזכות צוות שהוא צוות מקצועי - - -
יעקב טסלר: כנראה מאוד איכותי.
יעקב טסלר: צוות קטן, אבל איכותי.
שלמה בילבסקי: איכותי, רתום, מאוד מאוד שירותִי, שבלעדיו כל זה גם לא היה אפשרי ואני רוצה מעל הבמה הזאת להביע פה את הערכתי ואת תודתי.
שלמה בילבסקי: אז תודה רבה לכם.
יעקב טסלר: תודה לך, אני מצטרף גם לברכות.
יעקב טסלר: ואנחנו צריכים תמיד להסתכל בסיפוק על מה שעשינו, כמו שאמרת, אנחנו נוהגים לומר, לא יודע מי אומר את זה - - - הוא אומר תמיד שלומדים גמרא אז אנחנו ניקח, מסכת בבא בתרא, שהיא מסכת, כמו שאתה יודע, עם הרבה עמודים, 150 עמודים, ואז הוא מתחיל ללמוד, מגיע אחרי עשרה, 15 עמודים ואומר: וואו וואו כמה יש לי עוד ללמוד.
יעקב טסלר: צריכים תמיד להסתכל, תסתכל כבר כמה הספקת.
יעקב טסלר: וגם מה שיש לך אז ודאי, אם אנחנו מסתכלים תמיד על ההישגים זה נותן יותר את הכוח ואת המוטיבציה להמשיך הלאה וזה ברור שברגע שאתם תרגישו יותר את שיתוף הפעולה של כל הגורמים הרלוונטיים זה נותן לכם לבד את הסיפוק.
יעקב טסלר: ואני מצטרף לברכות שלך לצוות, וכמו שציינתי, עצם הדבר הזה הוא דבר חשוב מאוד ואנחנו כאן פה בוועדה לשירותך במה שתצטרך, אם נצטרך להגיע מול הרשויות, מול המשרדים, לבוא עם כל רעיון אנחנו כאן.
שלמה בילבסקי: תודה רבה.
יעקב טסלר: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה עם סקירת דוח פעילות רשות האוכלוסין וההגירה לשנים 2019–2020.
יעקב טסלר: יש לי את הכבוד שפרופ' שלמה מור-יוסף, המנכ"ל, נמצא איתנו.
יעקב טסלר: זה כבוד לנו.
יעקב טסלר: ימים לא קלים, ראית לנכון להקדיש מזמנך היקר.
יעקב טסלר: אני יודע שאתה לא משועמם.
יעקב טסלר: עבודה מרובה לפניך לא רק בשעות הפעילות של המשרד, הרבה מעבר.
יעקב טסלר: אני מברך אותך על כך.
יעקב טסלר: בהמשך אנחנו נשמח לשמוע ממך על הדברים.
יעקב טסלר: אני מברך גם את אלה שמשתתפים איתנו פה, פיזית.
יעקב טסלר: ידידי, רבנו אלכס.
יעקב טסלר: אנחנו נמצאים במלחמה כבר תשעה חודשים.
יעקב טסלר: הפרופ' יודע לומר מתי זה אמור להסתיים?
יעקב טסלר: מתפללים.
יעקב טסלר: על כל פנים, במלחמה הנוכחית יש לנו כמה וכמה חזיתות.
יעקב טסלר: יש לפעמים שאנחנו יודעים ממלחמה, יש דרום, יש צפון.
יעקב טסלר: פה כל ארבעת הצדדים נמצאים בתוך המלחמה בתוך המקום הזה.
יעקב טסלר: אחת מהחזיתות החשובות או העיקר זה שדה התעופה, הכניסות והיציאות מהארץ.
יעקב טסלר: כל השנה שומרים על היוצאים, על הנכנסים, ועכשיו נוספה זירה מסוימת, מיוחדת, בעצם לשמור לא רק על הביטחון של המדינה, גם על בריאותם.
יעקב טסלר: בעצם נהפכתם לאיזה חלק של אגף במשרד הבריאות, שאתם מחויבים ועושים מאמץ לראות איך למנוע חס ושלום את ההידבקויות, גם אלה שיוצאים, גם אלה שנכנסים, לשלום הציבור.
יעקב טסלר: מטבע הדברים, ישנם הרבה אנשים שרוצים להגיע לארץ.
יעקב טסלר: עם כל הכאב שבדבר, אכן הוציאו קריטריונים מאוד מאוד ברורים מי רשאי להיכנס, מי לא רשאי להיכנס.
יעקב טסלר: מטבע הדברים, יש הרבה אנשים שרוצים להיכנס ולא בדיוק עומדים בקריטריונים.
יעקב טסלר: אנחנו גם מבינים לליבם, אם זה בשמחות ואם זה בדברים אחרים, אבל אלה הם הקריטריונים.
יעקב טסלר: אתם עומדים בראש החזית, מנסים לעשות את הכול.
יעקב טסלר: אני רוצה לציין שאכן הייתי השבוע בסיור במקום עם חברי הוועדה.
יעקב טסלר: אני התאכזבתי, אלכס, שלא הגעת.
אלכס קושניר: אני, האמת, תכננתי להגיע אבל לא יכולתי בסוף.
יעקב טסלר: כן, כן, אני אומר שהתאכזבתי, אבל אתה משלים את זה פה, אז זה בסדר.
יעקב טסלר: אכן אני אישית והחברים התרשמו מאוד מאוד מהעבודה המאומצת סביב השעון שהאנשים הנפלאים עושים במקום, עם חשיבה, ועושים את הכול לבוא ולהקל על הציבור.
יעקב טסלר: יחד עם זאת תמיד אנחנו שואפים לשלמות.
יעקב טסלר: אנחנו תמיד רוצים לבוא לייעל ולשפר.
יעקב טסלר: נוכחתי לראות שהאנשים האלה קשובים ומעוניינים לשפר, מעוניינים לייעל, וזה כבר טוב.
יעקב טסלר: אף אחד לא מגיע ואומר, ככה זה, אלה הם הקריטריונים, אלה הם הדברים.
יעקב טסלר: יש הרבה דברים לפנים משורות הדין.
יעקב טסלר: יש דברים שהם מתחשבים ועל כך מגיעה להם את התודה.
יעקב טסלר: אני אשמח להעביר אליך את רשות הדיבור, פרופ' שלמה מור-יוסף, לתת איזו סקירה קצרה על עבודת הקודש שאתם עושים.
שלמה מור-יוסף: בוקר טוב, תודה רבה חבר הכנסת טסלר, יושב-ראש הוועדה.
שלמה מור-יוסף: שלום לחבר הכנסת קושניר.
שלמה מור-יוסף: כבוד גדול הוא לנו להופיע.
שלמה מור-יוסף: זה חלק מהמחויבות שלנו.
שלמה מור-יוסף: הכנסת היא הגוף שמבקר ומנחה אותנו ואנחנו באים לפה ברצון רב גם לדיווחים תקופתיים וגם בנושאים נקודתיים.
שלמה מור-יוסף: בחודש האחרון אנחנו נמצאים בכל ועדות הכנסת, כולל ועדת חוץ וביטחון.
שלמה מור-יוסף: בכל הוועדות אנחנו נמצאים עם הנושאים שנמצאים לפתחינו, שמטבע הדברים מתרכזים עכשיו בנושא שאמרת, אבל צריך לזכור שעולם כמנהגו נוהג.
שלמה מור-יוסף: כל הנושאים האחרים שאנחנו אמונים עליהם ממשיכים להתבצע.
יעקב טסלר: עבודה כפולה ומכופלת.
שלמה מור-יוסף: נכון.
שלמה מור-יוסף: הנושא היום שהוא היה הטריגר להגעה שלנו לכאן הוא באמת הדוח השנתי שלנו של 2019 שהוא דוח לפני המבול, אבל כמובן המבקרת הפנימית, הגברת נירית אלקלעי, תדגיש גם את הנושאים של הקורונה והמשמעות שלהם לגבי העשייה שלנו.
שלמה מור-יוסף: צריך באמת לציין שאנחנו בתקופה הזאת לא סגרנו ולו ליום אחד את קבלת הקהל שלנו.
שלמה מור-יוסף: כל פעילות הרשות, ותיכף אני אציין את המבנה ואת ההיקף, אבל לא סגרנו קבלת קהל ולו ליום אחד.
שלמה מור-יוסף: חלק צמצמנו.
שלמה מור-יוסף: בימים של הסגר הקשה הפעלנו רק חמש עד שבע לשכות פזורות בכל הארץ, אבל נכון להיום הכול פתוח, קבלת קהל רגילה.
שלמה מור-יוסף: כמובן בחלק מהדברים ירדה הפעילות כי הציבור פחות רץ להוציא דרכונים, אבל בסך הכול אנחנו באמת בפעילות מלאה שהיא יותר ממצב רגיל, כי צריך להתאים כל הזמן את המצב למצב הקורונה המשתנה, ומצב הקורונה משתנה כל יום.
שלמה מור-יוסף: זה משפיע עלינו בהרבה מאוד נושאים.
שלמה מור-יוסף: אני לא אתן את כל הפירוט אבל היה לי חשוב לפני שצוללים לתלונות וכמה היו ואיזה סוג תלונות ומה אנחנו עושים איתם, קצת לתת תמונה כללית מי אנחנו בכלל, מי זה רשות האוכלוסין וההגירה.
שלמה מור-יוסף: (הצגת מצגת) מה הייעוד שלנו?
שלמה מור-יוסף: הייעוד שלנו באופן כללי הוא להסדיר את מעמדם החוקי של אזרחי ישראל, תושבי ישראל וכל הזרים השוהים בה וכל אלה שרוצים להגיע אליה.
שלמה מור-יוסף: זה היקף גדול מאוד של "צרכנים".
שלמה מור-יוסף: אנחנו נמצאים תחת מספר חוקים.
שלמה מור-יוסף: החוק המרכזי שלנו שהוא באמת החוק שמנחה אותנו, זאת מדיניות ההגירה של ישראל אם רוצים להגדיר אותה, זה חוק השבות.
שלמה מור-יוסף: מעבר לזה יש חוק האזרחות, חוק הכניסה לישראל, מרשם אוכלוסין, ביומטריה, ההסתננות.
שלמה מור-יוסף: רואים שם את כל רשימת החוקים כפי שהיא פרוסה לפניכם.
שלמה מור-יוסף: אם אנחנו נעבור לשקף הבא, זה חזון הרשות.
שלמה מור-יוסף: זה המצפן הארגוני שלנו שאנחנו פיתחנו אותו, העובדים עובדים לאורו, שקודם כל אנחנו שומרים על זהותה היהודית והדמוקרטית של מדינת ישראל.
שלמה מור-יוסף: אם צריך לשמור על הזהות, התפקיד הוא שלנו, לשמור על המדינה הזאת כמדינה יהודית ברוח חוק השבות, אבל גם כמדינה דמוקרטית, והמתח הזה נמצא כל יום בשטח, וכמובן הרשות תעניק שירות נגיש, מקצועי, אנושי, יוזם וחדשני, זה המסר המרכזי.
שלמה מור-יוסף: אנחנו גוף השירות הגדול ביותר בשירות המדינה.
שלמה מור-יוסף: יש את ביטוח לאומי שהוא לא נקרא פורמלית שירות המדינה, ויש אותנו כגוף השירות הגדול ביותר שקיים.
שלמה מור-יוסף: את מי אנחנו משרתים?
שלמה מור-יוסף: כעשרה מיליון תושבי המדינה ואזרחיה לכל אורך מסלול חייהם, 11 מיליון זרים הבאים בשערי המדינה, זה מה שהיה בשנת 2019.
שלמה מור-יוסף: הם גם יוצאים, אז אנחנו משרתים אותם פעמיים, ובערך חצי מיליון זרים במעמדים שונים שנמצאים בארץ.
שלמה מור-יוסף: זה ההיקף של הפעילות.
שלמה מור-יוסף: אלה האנשים שמקבלים מאיתנו שירות כל שנה.
שלמה מור-יוסף: יש לנו תיירים, יש לנו עובדים זרים, יש לנו עובדים פלשתינאים, יש לנו תלמידים ומתנדבים, יש לנו תושבים ארעיים ויש כל הקבוצות האחרות, אנשי דת, דיפלומטים, דברים מהסוג הזה.
שלמה מור-יוסף: פה בערך חצי מיליון.
שלמה מור-יוסף: אם אנחנו עוברים לאלה שנמצאים שלא כחוק בישראל, אז יש פה שלוש קבוצות עיקריות.
שלמה מור-יוסף: קבוצה אחת זה תיירים שנכנסו ארצה ולא יצאו.
שלמה מור-יוסף: קבוצה שנייה זה מה שנקרא, מסתננים, תושבי אריתריאה וסודן שנמצאים פה.
שלמה מור-יוסף: רק בשביל ההגדרה, מסתננים זה הגדרה משפטית, זה לא הגדרה ערכית.
שלמה מור-יוסף: הגדרה משפטית אומרת, מי שנכנס לישראל שלא דרך מעבר גבול מוסדר, ולכן הם נקראים מסתננים, לא בגלל שמישהו רוצה לתת להם תוויית כזאת או אחרת, אבל הם אזרחי אריתריאה וסודן שנמצאים פה, ויש פה בסביבות 32,000, וכמובן קבוצה נוספת זה עובדים זרים שנכנסו לישראל והחליטו שהם נשארים פה.
שלמה מור-יוסף: כשהסתיימה להם האשרה הם נשארו פה, ופה יש בערך 17,000 כאלה.
שלמה מור-יוסף: בסך הכול אנחנו מדברים פה על סדר גודל של 100,000 זרים ששוהים פה שלא כחוק בישראל.
יעקב טסלר: זה עולה או יורד?
שלמה מור-יוסף: זה די סטטי.
שלמה מור-יוסף: מספר האריתריאים והסודנים יורד בהדרגה.
שלמה מור-יוסף: היה כבר שלב שהם היו 60,000.
שלמה מור-יוסף: היום הם 30,000.
שלמה מור-יוסף: מצד אחד הם עוזבים בהגדרה בכמויות קטנות, מצד שני יש ילודה.
שלמה מור-יוסף: מעבר ל-32,000 שתוארו פה, יש בערך 10,000 ילדים שלהם, וזה אתגר.
יעקב טסלר: לכן אולי לא מסתננים יותר, אבל הילודה בעצם - - -
שלמה מור-יוסף: אין כניסה חדשה שלא דרך מעברי הגבול, בגלל כל הפעילויות שנעשו על ידי הממשלה.
שלמה מור-יוסף: איך אנחנו מתמודדים עם זה?
שלמה מור-יוסף: יש לנו ארבעה מינהלים.
שלמה מור-יוסף: מינהל אחד שהוא מינהל האוכלוסין, שדן בכל הנושא של תיעוד ומעמד.
שלמה מור-יוסף: המינהל השני זה ביקורת גבולות, כמו כן הוא.
שלמה מור-יוסף: יש 22 תחנות גבול סביב ישראל, אוויריים, יבשתיים וימיים שאנחנו נמצאים שם.
שלמה מור-יוסף: יש מינהל העובדים הזרים שעוסק בעובדים זרים לכל אורך חייהם, זאת אומרת, מהרגע שחותמים הסכם עם המדינות עד הרגע שהם מגיעים לפה ועד הרגע שהם יוצאים מפה.
שלמה מור-יוסף: המינהל הזה כפוף להחלטות ממשלה.
שלמה מור-יוסף: עובדים זרים מגיעים לכאן רק בהחלטות ממשלה.
שלמה מור-יוסף: החלטות הממשלה מדברות על המדינות והחלטות ממשלה מדברות על מקצועות והחלטות ממשלה מדברות על הכמויות.
שלמה מור-יוסף: אנחנו הגורם המבצע.
שלמה מור-יוסף: אנחנו שותפים בקבלת ההחלטות אבל הכול כפוף להחלטות ממשלה.
אלכס קושניר: רק לדייק.
אלכס קושניר: יש גם כאלה שמגיעים ומבקשים סטטוס פליט או משהו כזה.
אלכס קושניר: איפה זה נכנס?
שלמה מור-יוסף: זה קבוצה של מבקשי מקלט, תיכף אנחנו נתייחס אליהם.
שלמה מור-יוסף: יש לנו קבוצה שלמה של מבקשי מקלט.
שלמה מור-יוסף: זה אנשים שמגיעים ארצה והם החליטו שמסוכן להם במדינתם.
אלכס קושניר: מגיעים כתיירים, נכון?
שלמה מור-יוסף: הם מגיעים כתיירים או מגיעים כעובדים זרים ואז הם מחליטים, אנחנו נשארים פה, אז הם פונים אלינו לבקש מקלט.
שלמה מור-יוסף: מהרגע שמישהו מבקש מקלט עד שהוא מקבל תשובה, הוא יכול להישאר.
יעקב טסלר: תשובה לוקחת כמה זמן, שנה?
שלמה מור-יוסף: זה תלוי.
שלמה מור-יוסף: ברגע שמציפים אותנו, והיו בתקופה האחרונה הצפות בעיקר מברית המועצות לשעבר, מדינות שפטורות מאשרה, מגיעים לפה, מגיעים כתיירים.
שלמה מור-יוסף: היה לנו עשרות אלפים כאלה.
שלמה מור-יוסף: הגענו לאיזשהו הסדר שהטיפול בהם הוא יותר מהיר, אז זה צמצם את התופעה הזאת, אבל אנחנו עדיין נמצאים בסביבות של כמעט 60,000–70,000 בקשות שאנחנו צריכים להתמודד איתן.
שלמה מור-יוסף: אלה התפקידים: הנפקה של תיעוד, טיפול בבקשות לקבלת מעמד, רישיונות לעובדים זרים, בקשות למקלט מדיני כפי שהוזכר, ואכיפה על מעסיקים.
שלמה מור-יוסף: העובדים הזרים זכאים לזכויות.
שלמה מור-יוסף: התפקיד שלנו ושל משרד העבודה, לוודא שהם מקבלים את הזכויות.
שלמה מור-יוסף: אנחנו נמצאים בשטח ורואים שתנאי המגורים שלהם נאותים, שהמשכורת שלהם ראויה, שההפרשות הסוציאליות שלהם מתקבלות בצורה טובה וכך הלאה.
אלכס קושניר: אבל אתם לא כרגולטור.
אלכס קושניר: כמפקח, נכון?
שלמה מור-יוסף: יש הסכמים שהמעסיק צריך לחתום ואנחנו באים ובודקים.
שלמה מור-יוסף: קודם כל אנחנו שותפים להסכמים.
שלמה מור-יוסף: דבר שני, אנחנו באים לשטח ורואים אם תנאי החיים שלהם הם כפי שהבטיחו ואם השכר וההפרשות הסוציאליות בעיקר - - -
אלכס קושניר: אבל לא היטלי מס?
שלמה מור-יוסף: לא.
שלמה מור-יוסף: אנחנו גובים רק אגרות ברגע שהם מבקשים את הבקשה.
שלמה מור-יוסף: אם נסתכל בשקף הבא, אנחנו פרוסים בכל הארץ, מקצרין ועד אילת, באמת בצורה שנוחה לאוכלוסייה לקבל שירות במקום הקרוב למגוריהם.
שלמה מור-יוסף: יש לנו שלושה מיליון מקבלי שירות פרונטלית בכל האזורים שלנו.
שלמה מור-יוסף: אנחנו נותנים יותר ממיליון דרכונים ומסמכי נסיעה, כמעט מיליון תעודות זהות ומיליון תעודות נוספות, לידה, פטירה, תמציות רישום ודברים נוספים.
שלמה מור-יוסף: אם אנחנו רואים מספרים נוספים, אז אמרתי, יש 100,000 עובדים זרים, יש 100,000 עובדים פלשתינאים, יש לנו כ-2,300 עובדים ירדנים שהם באילת.
שלמה מור-יוסף: הקורונה השפיעה, עכשיו הם לא באילת כי אילת לא הייתה צריכה אותם.
שלמה מור-יוסף: עכשיו אילת צריכה אותם אבל ירדן היא מדינה אדומה.
שלמה מור-יוסף: אם הם יחזרו, הם צריכים שבועיים בידוד.
שלמה מור-יוסף: מתעסקים עם כל העסק הזה שהוא מורכב, מי משלם, מי מפקח, מי שומר וכך הלאה וכך הלאה.
שלמה מור-יוסף: הנושא של סיעוד ביתי מנוהל על ידי לשכות פרטיות.
שלמה מור-יוסף: הם הגורם שמביא את העובדים הזרים והם אחראים לזה כלפי המטופלים, ואנחנו הם אלה שנותנים להם את ההיתרים ומפקחים על הפעילות שלהם.
שלמה מור-יוסף: בשקף הבא אנחנו יכולים לראות את מספר העוברים בשדות התעופה.
שלמה מור-יוסף: יש 23,000 סיבובי כניסה.
שלמה מור-יוסף: סיבובי כניסה זה בכניסה לישראל.
שלמה מור-יוסף: בקרי הגבול חושבים שמישהו בא לא למטרה שלשמה הוא אמר שהוא בא, הוא אמר שהוא בא להיות תייר ואנחנו לא מתרשמים שזה נכון, יש סירובים שנובעים בגלל סיבות ביטחוניות.
שלמה מור-יוסף: יש סירובים בגלל סיבות משטרתיות, מסיבות שונות, אז זה הרבה מאוד, זה 23,000 בשנה.
שלמה מור-יוסף: יום-יום מתעסקים עם זה.
שלמה מור-יוסף: זה גורם גם לאי נוחות דיפלומטית מול המדינות שאת אזרחיהן אנחנו מסרבים, ולפעמים כתוצאה מזה הם מסרבים את האזרחים שלנו.
שלמה מור-יוסף: זה איזשהו תהליך שעכשיו נעצר כי אין תנועה, אבל אני מניח שהוא יחזור בצורה כזאת אחרת.
שלמה מור-יוסף: רשות האוכלוסין וההגירה היא לא חלק ממשרד הפנים.
שלמה מור-יוסף: רשות האוכלוסין וההגירה היא עצמאית.
שלמה מור-יוסף: היא כפופה לשר הפנים.
שלמה מור-יוסף: כמו שביטוח לאומי כפוף לשר הרווחה, הוא לא כפוף למנכ"ל משרד הרווחה.
שלמה מור-יוסף: זה יחידה בפני עצמה.
שלמה מור-יוסף: שר הפנים מנחה אותנו.
שלמה מור-יוסף: אלה הנקודות של המיקוד שהוא הביא אותם.
שלמה מור-יוסף: אני לא אעבור על הכול.
שלמה מור-יוסף: אם בודקים את שביעות הרצון, זה היחידה הממשלתית שבודקת את שיפור השירות בשירות הציבורי.
שלמה מור-יוסף: אם אתם מסתכלים, אנחנו נמצאים בצבע כחול.
שלמה מור-יוסף: הצבע התכלת הוא כלל היחידות ואתם רואים שבכל הפרמטרים אנחנו מעל הממוצע, חוץ מהשירות הטלפוני שהוא נמצא במרכז העשייה שלנו.
שלמה מור-יוסף: זה שיפור לעומת שנים קודמות אבל אנחנו בהחלט רואים שבנושא הזה יש צורך בשיפור.
שלמה מור-יוסף: עשינו מספר רב של פעולות בכדי לשפר את השירות הטלפוני שלנו, אבל שירות האינטרנט, השירות הפרונטלי הוא מעל הממוצע, וגם שביעות הרצון הכללית היא מעל הממוצע של כל יחידות הממשלה, בבדיקה שלא אנחנו עושים.
שלמה מור-יוסף: השירות הדיגיטלי שלנו, השקענו בו הרבה מאוד.
שלמה מור-יוסף: נתנו לו דחיפה חזקה מאוד בתקופת הקורונה שבה אנחנו עושים זימון תורים באופן דיגיטלי.
שלמה מור-יוסף: אנחנו נותנים שירות לניפוק תעודות, שאפשר לעשות את זה מהבית.
שלמה מור-יוסף: אפשר לקבוע את שם היילוד מהבית, אפשר לקבל ספח של תעודת זהות מהבית, את כל הנושא של עובדים זרים אפשר לנהל בצורה מקוונת, כולל מעקב.
שלמה מור-יוסף: משפחה שהגישה בקשה לעובד זר, יכולה לראות את מקום הבקשה או איפה הבקשה עומדת מבחינת הטיפול שהיא עוברת אצלנו.
שלמה מור-יוסף: ביקורת גבולות, בדור הישן שהוא היה דור הכי חדשני שיש, הייתה כולה טכנולוגית.
שלמה מור-יוסף: המעבר היה לוקח 18 שניות.
שלמה מור-יוסף: היום הוא לוקח עשר דקות כי יש את כל תהליכי הבריאות שצריך לעשות.
שלמה מור-יוסף: לקראת שנת התקציב הבאה, בעזרת השם כשיהיה תקציב, אנחנו מתוכננים לעשות קפיצה גדולה של טרנספורמציה דיגיטלית שאנחנו הבסיס לכל שירותי הממשלה, כי כל מי שרוצה לעשות דברים דיגיטליים, צריך הזדהות.
שלמה מור-יוסף: כל ההזדהות היא מול מרשם האוכלוסין.
שלמה מור-יוסף: אנחנו צריכים את מרשם האוכלוסין לחזק, לייצר זרימת מידע קלה.
שלמה מור-יוסף: למשל, כל המובטלים שפנו לשירות התעסוקה וביטוח לאומי, כולם הגיעו אלינו, דיגיטלית כמובן.
שלמה מור-יוסף: הם לא יודעים את זה.
שלמה מור-יוסף: היינו צריכים לאשר את הזהות שלהם לביטוח לאומי ולשירות התעסוקה, וזה היה אתגר לא פשוט כי זה עלה לא פי אחד ולא פי שניים ולא פי עשר, זה עלה פי 100, ומערכות בדרך כלל לא בנויות להתמודד עם עוצמה של פי 100.
יעקב טסלר: חידשת לי חידוש.
שלמה מור-יוסף: אנחנו באמת הציר המרכזי של כל הפעילות הדיגיטלית.
יעקב טסלר: אז העומס לא רק היה על ביטוח לאומי.
יעקב טסלר: זה התחיל אצלכם.
שלמה מור-יוסף: זה נכון.
שלמה מור-יוסף: הם לא היו יכולים לקבל כלום בלי שהם מגיעים אלינו.
שלמה מור-יוסף: אמצעי הזיהוי שהם דרשו מהאנשים זה תאריך ההנפקה של תעודת הזהות.
שלמה מור-יוסף: להרבה מאוד אנשים לא היו תעודות זהות בכלל.
שלמה מור-יוסף: בשיא הסגר הייתה התנפלות להוציא תעודות זהות ולכן דאגנו שהלשכות יהיו פתוחות.
שלמה מור-יוסף: זה היה המוצר המבוקש ביותר, כך שהיינו שותפים מאחורי הקלעים אבל בצורה מאוד משמעותית.
שלמה מור-יוסף: עשינו הרבה מאוד פעולות אוטומטיות.
שלמה מור-יוסף: הארכנו אשרות לעובדים זרים, הארכנו אשרות לתיירים, הארכנו אשרות לזוגות שנמצאים בתהליך מדורג ועוד לא השלימו את התהליך.
שלמה מור-יוסף: עשינו את זה אוטומטית.
שלמה מור-יוסף: אנשים קיבלו הודעה ב-SMS אליהם שזה נעשה אוטומטית, שהם לא צריכים לבוא ללשכות, ועל ידי זה גם חסכנו מהם את היציאה החוצה.
שלמה מור-יוסף: גם אנחנו הורדנו את ההתקהלויות אצלנו בתוך הלשכות, כי בתו הסגול זה מאוד מאוד קשה, וגם הם קיבלו את השירות כפי שצריך להיות.
שלמה מור-יוסף: השקף האחרון מדבר על שגרת הקורונה.
שלמה מור-יוסף: התחלתי בזה.
שלמה מור-יוסף: אנחנו באמת עברנו שינוי דרמטי בתקופת הקורונה, אבל שמרנו על הרציפות התפקודית גם שלנו וגם של המשק.
שלמה מור-יוסף: כל הנושא של מי יכנס לישראל, אחד הפרמטרים, רציפות תפקודית של המשק.
שלמה מור-יוסף: אם היו צריכים להביא פה מעבדה שבודקת קורונה והביאו אותה מסין, אז דאגנו שאנשים מסין יוכלו להיכנס לישראל.
שלמה מור-יוסף: אם התקלקל מכשיר בבית חולים, דאגנו שהוא יגיע, ועכשיו זה רציפות תפקודית בהיבט הרחב שלה.
שלמה מור-יוסף: בהתחלה זה היה באמת לתקן תקלות.
שלמה מור-יוסף: עכשיו כשאנחנו כבר תקופה ארוכה ואף אחד לא יודע מתי זה יסתיים, אז אנחנו מאפשרים למפעלים ולכל מי שרוצה להביא מומחים מחוץ לארץ, בתהליך מסוים, בשיתוף עם משרד הכלכלה ומשרד החוץ, לעשות את זה.
שלמה מור-יוסף: מעבר לזה, בכניסה לארץ כפי שאמר היושב-ראש בתחילת הדיון, יש לנו צוות שממליץ לשר הפנים.
שלמה מור-יוסף: שר הפנים אחראי על חוק הכניסה לישראל.
שלמה מור-יוסף: אנחנו מתכנסים אחת לשבועיים ובודקים את הצרכים.
שלמה מור-יוסף: עד היום יש יותר מ-20 קטגוריות שאושרו, חלקן בנושא הזוגות והקשר הבין-אישי, חלקן בנושא אירועים משפחתיים, הלוויות, בר מצוות, חתונות וכך הלאה, חלקן בנושא בעיות ספציפיות כמו חיילים בודדים או בנות שירות לאומי בודדות שנמצאות פה, וחלקן לרצף התפקודי כפי שתיארתי אותו קודם, כך שכל הדברים האלה מחייבים התעסקות יום-יומית.
שלמה מור-יוסף: יש הרבה אנשים, ולנו מאוד מאוד קשה להגיד ליהודים שבאים כל שנה ושיש להם פה דירות ורוצים להגיע למדינת היהודים, ואנחנו לא נותנים להם להיכנס.
שלמה מור-יוסף: זה לא דבר מובן מאליו.
שלמה מור-יוסף: זה דבר קשה מאוד, אבל כשבתי הספר שלנו פה סגורים, שאנשים פה נמצאים בעוצר או בסגר, זה לא הזמן להביא אנשים ממדינות אדומות, אנחנו לא ירוקים, גם הם לא ירוקים, ולייבא את הקורונה במו ידנו זה לא משהו שאנחנו רוצים לעשות, לכן האתגר הזה של למצוא את האיזון בין מי יכול להיכנס למי שאינו יכול להיכנס, הוא אתגר גדול.
שלמה מור-יוסף: יש אנשים שנפגעים פה.
שלמה מור-יוסף: יושב לידי - - -, בין השאר הנושאים שהוא מתעסק בהם זה אנשים שקשה להם להתחתן או כמעט בלתי אפשרי להם להתחתן בגלל שבדרך כלל הם צריכים להתחתן מחוץ לישראל מסיבות שלא ניכנס אליהן פה, והיום יש כל מיני פתרונות אלטרנטיביים שהם ברמה היותר פוליטית, לא ברמה התפעולית שלנו, אז יש אנשים שקשה להם, יש אנשים שנפגעים.
שלמה מור-יוסף: יש בני משפחה שמאוד היו רוצים לראות את ההורים או את הילדים שלהם והם לא יכולים לעשות את זה, אבל אנחנו מנסים למצוא את האיזון.
שלמה מור-יוסף: נתנו לסטודנטים להיכנס.
שלמה מור-יוסף: ראינו בזה ייעוד שבחורים צעירים ובחורות צעירות יגיעו לישראל בשנים שהם יכולים לקבל את ההשפעה הישראלית ולשמור על הקשר שלהם עם היהדות, אם זה באוניברסיטאות, תוכניות של הסוכנות, מסע ונעל"ה, אם זה בתי ספר פרטיים שקיימים פה ואם זה ישיבות ואולפנות שזה עיקר עיסוקם.
שלמה מור-יוסף: עשינו את זה יחד עם משרד הבריאות ועם משרד החוץ בצורה מאוד מבוקרת, וגם ביקרו אותנו על זה ולא רק על זה.
יעקב טסלר: ביקרו ויבקרו.
יעקב טסלר: זה החיים.
שלמה מור-יוסף: אנחנו מנסים למצוא את האיזון.
שלמה מור-יוסף: אני יכול להגיד לכם שבנושא הזה היו ארבעה בג"צים על ידי ארבעה הרכבים שונים, ובכל ארבעת הבג"צים האלה בית המשפט העליון מצא שהפעילויות שאנחנו עושים, התהליכים שאנחנו עושים, המחשבה פעם בשבועיים מה צריך לשנות, מצא את זה כפעילות מאוזנת ונכונה, ואנחנו ממשיכים בדרך הזאת בתקווה שזה לא ימשך עוד הרבה זמן ונחזור לשדה תעופה פתוח ושתיירים רבים יגיעו ושהתהליך ייקח 18 שניות ולא ייקח 20 דקות.
שלמה מור-יוסף: זה היה ככה, טלגרפית, תעודת הזהות שלנו.
שלמה מור-יוסף: עד כאן.
שלמה מור-יוסף: אני מעביר לנירית שהיא מבקרת הפנים שלנו ושהיא אחראית גם על נושא תלונות הציבור יחד עם גברת דובינקי.
שלמה מור-יוסף: הן מנהלות את זה ביום-יום גם מול הוועדה אבל גם מול הגורמים הרבים שפונים אלינו בנושאים האלה.
יעקב טסלר: אלכס, בבקשה.
אלכס קושניר: ראשית, אדוני היושב-ראש וכבוד המנכ"ל, אני מתנצל כי בשעה 12:00 יש ועדת כספים שדנה בהעלאת פרישה של נשים, אז חשוב לי מאוד להיות שם, לכן אני אשמח לשאול אותך שלוש שאלות, אבל לפני שאני אשאל את השאלות, אני חייב לומר שממשק העבודה בין חברי הכנסת, ואני כאחד מהם שפונה הרבה מאוד לרשות האוכלוסין וההגירה, הוא ממשק טוב.
אלכס קושניר: יש תשובות.
אלכס קושניר: לא תמיד אני מסכים עם התשובות, אני חייב לומר, אבל יש תשובות ויש שיח.
אלכס קושניר: אני מבין שהמחלוקת במידה והיא קיימת, זה לא ברמה של מנכ"ל אלא יותר ברמה הפוליטית וברמה של שר, לכן אני רק יכול לברך על שיתוף הפעולה.
אלכס קושניר: שלוש שאלות שאני רוצה לשאול: אחת, לאחרונה נתקלתי בכך שרישום של היילוד לזוג שאחד מהם, האימא, היא לא אזרחית ישראלית, לוקח זמן, בין שבוע לעשרה ימים.
אלכס קושניר: למה נתקלתי בזה?
אלכס קושניר: נתקלתי בזה כי בדיוק בסוף שבוע הזה פנה אלי זוג שהוא אזרח ישראלי, האב, והאם עוד לא, היא נמצאת בתהליך מדורג.
אלכס קושניר: הילד קיבל את התשלום של הביטוח הלאומי על הלידה, זאת אומרת האם קיבלה, אבל אז הילד חש לא בטוב, התייבשות ברמה של סכנת חיים, הגיע לבית חולים אסותא באשדוד, אמרו לו, אין לך תעודת זהות ולכן אתה צריך התחייבות של 6,000 שקלים ליום לאשפוז.
אלכס קושניר: אם האב הוא אזרח ישראלי ואני מבין שהאם עוד לא, והילד נולד בישראל והביטוח הלאומי הכיר בזה שהוא צריך לשלם על זה, למה אין איזשהו תהליך שמזרז את הדבר הזה וכמו שכל ילד אחר מקבל תעודת זהות מהיום שהוא נולד, לפחות את המספר וככה אפשר להתקדם.
אלכס קושניר: אגב, מה שאני אגיד עכשיו זה שמועה, עוד לא הספקתי לבדוק את זה אבל אני מנצל את זה שאתה פה.
אלכס קושניר: אני מבין שגם ילדים שנולדים לאימהות שהן לא יהודיות, גם שם זה לוקח זמן משום מה, בין שבוע לעשרה ימים, ואני אשמח לדעת למה.
אלכס קושניר: השאלה הנוספת נוגעת לדור הרביעי, שפה אני גם שומע שיש איזשהו אולי שינוי בנוהל פנימי או איזושהי הנחיית עבודה.
אלכס קושניר: הנוהל היבש אומר שבמידה ובן דור רביעי מתייצב כל שנה ברשות האוכלוסין וההגירה, אחרי חמש שנים הוא מקבל אזרחות.
אלכס קושניר: עכשיו אני מבין שרשות האוכלוסין וההגירה מתחילה לדרוש כל מיני הוכחות לכך שהילד באמת היה, כולל עדויות משכנים וכל מיני כאלה דברים.
אלכס קושניר: השאלה היא האם באמת יש שינוי בנוהל וחשוב שנדע אותו?
אלכס קושניר: דבר אחרון שכן קשור למשבר הקורונה.
אלכס קושניר: אנחנו יודעים שיש דרישה של מגן אבות להבאה לפה של 3,000 מטפלות לבתי אבות, ואני מבין שכל תהליך האישורים נמצא אצלכם, אז הייתי רוצה לדעת איפה זה עומד.
שלמה מור-יוסף: בסדר גמור, אני אתייחס לכל הנושאים.
שלמה מור-יוסף: יש אישור להביא 2,000 עובדים זרים לבתי אבות בישראל.
שלמה מור-יוסף: אנחנו יחד עם משרד החוץ עשינו שני הסכמים, הסכם אחד עם גיאורגיה והסכם אחד עם נפאל בכדי להביא אותם.
שלמה מור-יוסף: ההסכמים קיימים ואנחנו יכולים להביא אותם או להתחיל את ההבאה שלהם מחר בבוקר.
אלכס קושניר: זאת אומרת, זה 2,000, לא 3,000.
שלמה מור-יוסף: אושר בשלב זה 2,000.
שלמה מור-יוסף: הרי מדינת ישראל ברעיון הכללי רוצה שיהיו כמה שפחו עובדים זרים וכמה שיותר ישראלים יעבדו, בטח בתקופה שהאבטלה היא של מיליון איש, ולכן בלי קשר לקורונה, יש אגרות.
שלמה מור-יוסף: יש מצד אחד אגרה שצריך לשלם עבור עובד זר, ומצד שני יש היטל של מס הכנסה של 20% על כל עובד זר.
שלמה מור-יוסף: הרעיון הוא שעבודה של עובדים זרים תהיה עבודה יקרה יותר מאשר של ישראלים.
שלמה מור-יוסף: הוא לא עובד אבל זה הרעיון.
שלמה מור-יוסף: על הבסיס הזה באו בתי האבות ואמרו, בהיטלים האלה אנחנו לא נעמוד, כי אנחנו מקבלים את הכסף בסופו של דבר מהמדינה, אז אם התעריף הואX ואז יהיה לנו הוצאות נוספות, לא נעמוד בזה.