GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלי בוהדנה: אז הם מעבירים אלינו וכמובן הם מקבלים העתק מהתשובה ואם יש בעיה הם נכנסים לעובי הקורה.
יעקב טסלר: סליחה שאני מתערב פה בנקודה הזו.
יעקב טסלר: מנכ"ל, אני לא יודע, אבל השר, הוא נבחר ציבור וחלק מהדברים שהוא נבחר מתפקידו הוא לסייע לציבור, אז מה זה הדברים האלה לא לפנות בפניות ציבור?
טלי בוהדנה: לא, פונים אליו, הם פונים אליו, אבל הוא לא אמור לטפל ברמה המקצועית, יש אגפים מקצועיים.
טלי בוהדנה: הוא לא יכול להגיד עכשיו: פלוני רוצה דירה ומקומו, יש מקום בתור, יש אנשים שממתינים בתור.
יעקב טסלר: אוקיי, כיוונתי לאיזה מקום.
טלי בוהדנה: כמובן שהם נכנסים ומסתכלים ויש את המערכת אצלם.
טלי בוהדנה: בנושא של פניות לקבלת מידע, כמו שאמרתי, מרכז המידע.
טלי בוהדנה: לאחר מכן תציג סגנית מנהלת אגף בכיר לעידוד עלייה ותושבים חוזרים את המרכז בשני שקפים.
טלי בוהדנה: תלונה, כפי שאמרתי, זה טענה על אפליה, על תהליכים לא תקינים.
טלי בוהדנה: אני מאוד מאמינה בשטח שטח שטח, כשיש תלונה אני יוצאת בשבע בבוקר, מגיעה למקבץ קליטה.
טלי בוהדנה: הם כל כך רוצים את החום הזה.
טלי בוהדנה: גם במחלקה אצל נשיא המדינה, הוא מרים אליהם טלפון, אני פשוט מתחברת לשטח, ואז הם אומרים: רק רציתי להוציא קיטור.
טלי בוהדנה: אחרי שעה וחצי שאתה יושב שם ואתה ככה מתחיל לזוז ולהבין, רק רציתי להוציא קיטור, והם מראים לך את כל המגנים שהם מתנדבים, זה מה שהם רוצים, רק את החיבוק הזה.
טלי בוהדנה: רק את החיבוק.
טלי בוהדנה: לפעמים באמת אנחנו שמים לב שזה קשור למקום אחר, אז אנחנו מפנים ומרימים טלפון.
טלי בוהדנה: יש בחור סדרתי שאף אחד כבר לא רוצה לקבל אותו, הגעתי אליו ואמרתי: אני רוצה לפגוש אותך.
טלי בוהדנה: כולם מכירים אותו, חסמו אותו בכל המקומות, והוא פשוט מאושר.
טלי בוהדנה: הוא מוצף.
טלי בוהדנה: בטח מכירים אותו, הוא מוצף, פשוט הוא רק רצה לשמוע יחס, על יחס מסוים.
טלי בוהדנה: לא הייתה לו באמת איזה שהיא טרוניה מסוימת מקצועית.
טלי בוהדנה: אז אני חושבת שזה הכול, הנושא הזה של להגיע לקצה, מקרית שמונה ועד לאילת, לכל תלונה שיהיה בן אדם.
טלי בוהדנה: הוא רשם מכתבים והוא רוצה שיגיעו, אז להגיע.
טלי בוהדנה: גם אפילו אם הוא לא רוצה, להפתיע אותו, וזה פשוט משנה את ה – לפי דעתי הם הופכים למתלוננים לא סדרתיים, זה נעצר איפה שהוא, פשוט נגמר.
טלי בוהדנה: ולעבור על פני המנהלים, לא עם המנהלים, פשוט לבוא בעצמך, בלי לגזור סרטים, זה האני מאמין שלי לגבי הפונה עצמו.
טלי בוהדנה: זה גם מתחבר לזה שאנחנו כבר לא – פעם זה נתפס שביקורת תלונות ציבור ככלבי שמירה, אנחנו לא שם, אנחנו לסייע לארגון להשיג את המטרות, כשהמטרה הכי עיקרית זה העולה והתושב החוזר, לתת להם את השירות המיטבי, לקלוט, לחבק אותם פה.
טלי בוהדנה: יש מערך שלם של הסוכנות, מערך שלם של ארגונים ואנחנו פה בשבילם.
טלי בוהדנה: ויועצי קליטה אצלנו, פרויקטורים ברשויות, כל הזמן רואים איך אפשר לעטוף את אותו עולה ותושב חוזר.
טלי בוהדנה: כפי שאמרתי, יש לנו את כל הערוצים, יש תיבת 'צור קשר' באתר עצמו בכל השפות ואנחנו עובדים, בכל נושא של עלייה אנחנו עובדים בצמידות לסוכנות היהודית.
טלי בוהדנה: אנשים באמת מתבלבלים לפעמים, הם חושבים שעלייה זה הסוכנות, חמותי אומרת לי שאני עובדת בסוכנות עד היום.
טלי בוהדנה: יש אנשים שזוכרים את הסוכנות.
טלי בוהדנה: אז בהחלט אנחנו מתקשרים, הדסקים, חיבוק ענק, ישר, בכל שעה, בכל דבר, הם פותרים את זה.
טלי בוהדנה: גם המבקר שלהם, כל בעיה, כשאנחנו נכנסים למקומות, לפעמים יש אזורים, מטפלים בנושא.
טלי בוהדנה: הטלפון הנייד שלי, אני נותנת אותו לכל אדם.
טלי בוהדנה: כשאני רואה שמישהו מתקשר, אני מבקשת את הנייד שלו ואני מתקשרת אליו, אין פה שום היררכיה, אני למטה, העולים למעלה, נקודה.
טלי בוהדנה: זו נקודת המוצא.
טלי בוהדנה: הגורמים שאנחנו עובדים איתם, לשכת הנשיא, משרד רוה"מ, נציבות תלונות הציבור במשרד מבקר המדינה, משרדי ממשלה, עולים ותושבים חוזרים שהם גם פונים, כמובן כל הארגונים האלה והוועדה לפניות הציבור, זה ארגונים שבעצם העולים והתושבים החוזרים פונים אליהם.
טלי בוהדנה: אני אומרת שאנחנו צריכים להיות הכתובת שלהם, אבל גם זכותם לפנות לכל גורם, זה בסדר גמור, זה מקובל.
טלי בוהדנה: לשכת השרה והמנכ"ל, ארגונים, עורכי דין, עמותות למיניהן.
טלי בוהדנה: באגף אצלי של הביקורת כולם עוסקים בתלונות ציבור, כולם עוסקים.
טלי בוהדנה: מגיעות אלינו גם הרבה פניות, פניות אנחנו מעבירים למרחבים בגלל האיסור בחוק, אבל אנחנו גם מזינים את המערכת שלנו ואנחנו מוודאים שניתנה תשובה וניתנה תשובה הולמת לשביעות רצונם וסוגרים את הפנייה.
טלי בוהדנה: כי אנחנו ישות ציבורית, ברגע שזה נוחת אצלנו אני גם מוודא שיש סגירה.
טלי בוהדנה: וכמובן, על פי כללי התקשי"ר, תוך 14 יום מענה, אצלנו עונים תוך יום-יומיים.
טלי בוהדנה: אם זה משהו קצר במייל אז זה אפילו באותו יום.
טלי בוהדנה: אם יש משהו מאוד מורכב, אנחנו שולחים לו מכתב שהנושא מתארך והוא בבדיקה.
טלי בוהדנה: הנושא של כלי עבודת הביקורת, ציינתי, מערכות ממוחשבות.
טלי בוהדנה: בגלל שאנחנו ביקורת וגם תלונות למבקר יש חופש, הוא יכול להגיע לכל מידע, על פי החוק, שזה דבר מאוד חשוב, להגיע למרכב"ה, לכל דבר.
טלי בוהדנה: מי שנותן מידע, אם צריך בסוף להגיד לו: על פי חוק אתה צריך למסור את המידע.
טלי בוהדנה: יש שיתוף פעולה עם כל הגורמים במשרד.
טלי בוהדנה: תהליך הפנייה.
טלי בוהדנה: כל תלונה מגיעה למערכת תלונות הציבור ומערכת תלונות הציבור, אנחנו פשוט מחשבנו את הכול בצורת ממשקים הכי מתקדמים.
טלי בוהדנה: אני מגיעה למערכת העולים, לנקודת הקצה, שאותו יועץ יידע כשהעולה מגיע ורואה אותו הם רואים כבר את התשובה שלנו.
יצחק הרצוג: אני רק מתנצל, אני חייב לצאת לדיון אחר.
יצחק הרצוג: תודה רבה, היה לי כבוד להיות פה.
יצחק הרצוג: אנחנו נזמין אתכם.
טלי בוהדנה: למעשה כל תלונה מגיעה, התשובה מוזנת למערכת העולים ונותנים לו כבר את השירות בצורה הוליסטית, ממשיכים את הטיפול עצמו.
טלי בוהדנה: כמובן אם זה בנושא של יחס או דברים של צנעת הפרט אז אנחנו לא מעלים את זה.
טלי בוהדנה: אנחנו מפיקים בכל שנה דוח תלונות ציבור.
טלי בוהדנה: כמובן הפסקנו להפיץ אותו בצורה של נייר, כדי לחסוך, אנחנו גם עושים דוח ביקורת על ממשלה ירוקה כל שנה, אז אנחנו חייבים גם להיות בקדמה.
טלי בוהדנה: יש שם את כל הפילוחים, דוגמאות, העובדים שלי גם כל הזמן זמינים לכל שאלה.
טלי בוהדנה: אנחנו עובדים עם כל משרדי הממשלה, עם כל האגפים עצמם, לראות איזה תוכנות כל הזמן מתקדמות ונכנסות.
טלי בוהדנה: יותר חשוב לי שהתוכנה תהיה עם ממשק למערכת העולים מאשר שהיא תהיה פתאום מערכת גרנדיוזית.
יעקב טסלר: כמה פניות יש לכם?
טלי בוהדנה: אז הנה עכשיו אני עוברת לנתונים.
טלי בוהדנה: נתונים משנת 2020 עד אוקטובר.
טלי בוהדנה: עד אוקטובר 2020 הגיעו אלינו 259 תלונות בכתב , בדואר ובפקס ו-1,218 תלונות ופניות בדואר אלקטרוני.
טלי בוהדנה: אני מדברת על תלונות, שיש פה גם חלק במיילים, פניות שמועברות, ואנחנו רואים שאין שינוי כל כך משנה שעברה.
טלי בוהדנה: התלונות בנושא של הקורונה, הגיעו ממש תלונות בודדות בנושא של הקורונה, בנושא של מענקים שמשרד העלייה והקליטה נתן מענקים לתקופת הקורונה למשפחות, שזה נתן סיוע, כי באמת המשפחות של העולים הן לעתים יותר במצוקה.
טלי בוהדנה: גם בתקופת הקורונה הייתה תלונה של שותף בדירה, שהעולים רצו להתגורר ואנחנו בקשר עם כל הגורמים, עם פיקוד העורף, מצאו מלונית להורים ונפתרה הבעיה.
טלי בוהדנה: אנחנו רואים התפלגות, כמו הנושאים ששאלת, נושא עלייה, שמועברים גם לסוכנות, תושבים חוזרים, לימודים, זכאות כללית, אם אני זכאי לוואוצ'ר או למענק, אם הוא עלה בתאריך לפני הזמן הוא לא יקבל את זה ואם הוא עלה בטווח של מ-1.9 עד 30.6.2020 הוא מקבל את המענק.
טלי בוהדנה: אנחנו רואים שבדואר ובפקס מגיעים בנושא של דיור יותר, אנשים מבוגרים, כותבים מכתבים.
טלי בוהדנה: בנושא של הדואר האלקטרוני רואים שהאוכלוסייה יותר צעירה, זה נושאים יותר של עלייה, זכאות, תושבים חוזרים.
טלי בוהדנה: לאט לאט זה מתמעט, הנושא של הדואר והפקס.
יעקב טסלר: אחרי העלייה לארץ הם עדיין ממשיכים בפניות?
יעקב טסלר: כמה זמן, את יכולה לראות, שנה, שנתיים, שלוש, ארבע?
טלי בוהדנה: סליחה, מה השאלה?
יעקב טסלר: עלו ארצה, אני אומר כמה זמן אחרי הם עדיין פונים אליכם?
טלי בוהדנה: יש לנו קודם כל - - -
יעקב טסלר: לא, אנחנו יכולים לראות מזה את ההשתלבות שלהם.
יעקב טסלר: כשפונים אחרי שלוש-ארבע שנים, משם אתם גם יכולים לראות שעדיין הוא לא הסתגל למקום.
אלכס קושניר: אדוני היושב ראש, זה תלוי בסוג הזכאות, יש זכאויות שהן לארבע שנים, כמו למשל מינהל הסטודנטים, יש זכאויות שהן לעשר שנים, יש זכאויות שיש ל-15 שנה, גם תלוי בסוג האוכלוסייה, וחוץ מזה אנשים גם פונים כי הם לא אמורים לדעת כמה זמן הם זכאים.
אלכס קושניר: אז גם אחרי 20 ו-25 שנה הם פונים.
טלי בוהדנה: כן, שעברו למשרד השיכון מבחינת זכאות לדירה.
אלכס קושניר: יותר מזה, הם גם יודעים שמשרד הקליטה יענו להם בשפה שלהם והם לא צריכים לשבור שיניים.
טלי בוהדנה: אנחנו לקראת סיום.
טלי בוהדנה: ארצות מוצא, אנחנו רואים בהלימה למספר העולים, אוקראינה, רוסיה, ארצות הברית, צרפת, ויש לנו את הגורם המטפל.
טלי בוהדנה: הרוב זה למשרד הראשי, כמו שחבר הכנסת אלכס קושניר אמר, שהם רואים אותנו כאבא ואמא, את משרד העלייה והקליטה.
טלי בוהדנה: השרה, כפי שציינתי, חברת הכנסת פנינה תמנו שאטה, הציבה את זה בראש סדרי העדיפויות שלה, את הנושא של פניות הציבור, הקשר עם הלקוח, תלונות הציבור, והיא גם זמינה, היועצים שלה, לכל דבר.
טלי בוהדנה: ואנחנו רואים בדף הזה, שזה כל כך חשוב, שתמיד השר נמצא יש גם, בצד שמאל, קודם כל פניות ציבור, אנחנו יודעים שבן אדם רוצה לפנות בשאלות, לאחר מכן תלונות ציבור.
טלי בוהדנה: אנחנו לא מזלזלים באינטליגנציה של אף אחד, זאת אומרת שגם אם לא עונים לו במרכז המידע, גם היו תלונות כאלה, לא עונים במרכז המידע או משהו, אז לאחר מכן הם פונים בתלונות ציבור ואנחנו נותנים ניידים של מנהלים.
טלי בוהדנה: אין דבר כזה נייד פרטי.
טלי בוהדנה: קודם כל ואם לא עונים אנחנו מתקשרים לאותו מנהל והמנהל חוזר אליו.
טלי בוהדנה: זאת אומרת אין דבר כזה שזה לא ייענה במיידית.
טלי בוהדנה: מרכז המידע, היום אנחנו רואים עלייה דרסטית, אצלנו ירידה, בפניות הטלפוניות, בגלל מרכז המידע הכול כך טוב, שפונים ויודעים שהכתובת היא מאוד מקצועית.
טלי בוהדנה: זה דף הבית שאפשר לראות את כל הדוחות ואת תיבת 'צור קשר' ואת המערכת עצמה של תיבת 'צור קשר' שהעולה והתושב החוזר ממלא.
טלי בוהדנה: אין הרבה שדות, להפחית בירוקרטיה, אנחנו לא רוצים שבסוף אנשים יתייאשו, יגידו: די, אין לי כוח.
טלי בוהדנה: לא.
טלי בוהדנה: זאת אומרת ממש כמו שאתם רואים, יש פה כמה כוכביות ממש בודדות.
יעקב טסלר: מתומצת.
טלי בוהדנה: בדיוק.
טלי בוהדנה: והכול דיגיטלי.
טלי בוהדנה: הכול נכנס למערכת, מערכת, מערכת, זאת אומרת לא צריכים לשגע יותר את העולה.
טלי בוהדנה: אגף בכיר למערכות מידע אצלנו עושים עבודה נפלאה בנושא הזה.
טלי בוהדנה: בנושא של הדוברות, הדוברות מטפלת בנושא של הפייסבוק, שהכול יהיה מהיר וזריז, און ליין.
טלי בוהדנה: אנחנו רואים שיש עלייה, בהחלט אנשים פונים, גם בשל המענקים שהיו, אנשים יותר יושבים בנייד שלהם, ככה משחקים בזה, הם יותר בסגרים אז אנשים יותר פנו.
טלי בוהדנה: זה פניות ציבור, זה לא תלונות, שהדוברות עוסקת בזה.
טלי בוהדנה: ועכשיו אלה סבן, סגנית מנהלת אגף בכיר לעידוד עלייה ותושבים חוזרים, תציג שני שקפים על הנושא של מרכז המידע המתקדם.
אלה סבן: בוקר טוב.
אלה סבן: נעים מאוד.
אלה סבן: נמצא איתי כאן עמיהוד שהוא מנהל המוקד שלנו, מרכז המידע.
אלה סבן: בהמשך למה שחבר הכנסת קושניר דיבר וטלי אז באמת מרכז המידע הזה קם בתקופת אלכס ולפני זה אנחנו בעצם הפעלנו איזה שהם מרכזי מידע מאוד פרוביזוריים כאלה, היה מרכז מידע בנתב"ג שעבד בכל מיני קונסטלציות כאלה ואחרות והיה אחר כך בלשכות, זה לא הצליח ואלכס דפק על השולחן ואמר: אני רוצה מרכז מידע כמו בכל משרד ממשלתי נורמלי, העולים צריכים לקבל את המידע בשפות בשונות.
אלה סבן: אז המרכז נפתח ב-2017 תחת האגף לעידוד עלייה ותושבים חוזרים.
אלה סבן: למדנו מאוד מהר את הנושא, זאת אומרת ב-1 בינואר 2017 אלכס הניח את זה על שולחננו וב-22 ביוני מרכז המידע נפתח.
אלה סבן: תוך חצי שנה גייסנו את כל המשאבים שהיינו צריכים, גם מבחינת כוח אדם, מבחינת הכשרה, מבחינת פסיליטיז וכל מה שצריך והקמנו מרכז מידע שבעצם נותן מענה וסיוע לכל העולים החדשים והתושבים החוזרים שכבר נמצאים בארץ.
אלה סבן: אמנם יש כאלה באמת שפונים מחו"ל, אבל אותם אנחנו בעיקר מכווינים לפי השאלות שהם שואלים, אם צריך אז אנחנו מכווינים אותם לגלובל סנטר או כל תחום אחר ואנחנו נותנים להם את כל המידע לגבי הזכויות הספציפיות שלהם.
אלה סבן: לפעמים זה שאלות מאוד מאוד כלליות, אבל לרוב אלה שאלות אישיות ולכן המוקדנים שנמצאים במרכז המידע יודעים להיכנס לתיק האישי של כל עולה ועולה ולראות מה המידע שהוא צריך ומה התשובה שהוא צריך לקבל.
אלה סבן: כמו שטלי אמרה, וגם אלכס ציין, הם מקבלים את המענה בשפה הרלוונטית להם.
אלה סבן: אנחנו נותנים מענה בעברית, אנגלית, רוסית, צרפתית, ספרדית, פורטוגזית ואמהרית.
אלה סבן: מרכז המידע נותן את המענה בבוקר בעיקר, בשעות שמונה וחצי עד ארבע, אחרי ארבע יש מוקד כמו ביפר כזה שידורי שלשם מועברות כל הפניות והפניות למחרת בבוקר מפוזרות בין כל המוקדנים והם חוזרים אל האנשים שהשאירו הודעות.
אלה סבן: אלה מספרים די שוליים, האנשים שמשאירים הודעות בביפר מאחר שבאמת אין כמעט מצב שאנחנו לא עונים לטלפון.
אלה סבן: זאת אומרת אם יש עומס מאוד מאוד גדול השיחה באותו רגע לא נענית, אבל יש לנו מערכת שנקראת קולבק וכל אדם שהתקשר למרכז מידע, ברגע שיש נציג שהוא פנוי יש שיחה מוחזרת לאותו עולה או תושב חוזר ואנחנו בעצם עונים על כמעט 98% מהשיחות שמתקשרים אלינו.
אלה סבן: אז באמת אפשר לראות את החתכים של מספרי הפניות שאנחנו התמודדנו איתם בשנים האחרונות.
אלה סבן: אתם יכולים לראות גם את השפות, רוב הפניות נענות בסופו של דבר בעברית, אבל הבחירה הגדולה ביותר היא בשפה הרוסית.
אלה סבן: אנגלית, צרפתית, ואתם יכולים לראות שרוב הפניות הן מעולים דוברי רוסית.
אלה סבן: נתון חשוב שחשוב שאני אגיד אותו, מבחינת אחוזים של הפניות, בחודשים מרץ-אוקטובר שנה שעברה לעומת השנה, שזה תקופת הקורונה, אנחנו רואים עלייה של בערך 25% יותר בפונים בתקופה הזאת כי באמת גם יש להם את הבעיה של השפה, שהם לא כל כך ממש מבינים מה קורה במדינה ובעולם כולו, אז יש להם באמת מקום שהם יכולים לקבל את כל המידע בשפה שלהם, כך שהם פונים אלינו יותר.
אלה סבן: אנחנו מרגישים את זה בצורה יותר משמעותית בתקופת הקורונה, יותר מאשר בשנה שעברה.
אלה סבן: כאן אתם יכולים לראות את הנושאים שלגביהם אנשים פנו אלינו.
אלה סבן: רוב האנשים בעצם רוצים עזרה טכנית, איך פונים ללשכה, איך הם יכולים להגיע ללשכה, מה הטלפון בלשכות.
אלה סבן: גם נושא מינהל הסטודנטים זה משהו מאוד טכני, יש תקופה מאוד קצרה שבה הם יכולים להירשם ולקבל את הסיוע שלנו במינהל הסטודנטים, לפעמים הם מסתבכים בלמלא את הטפסים אז המערך במרכז המידע עוזר להם למלא את הטפסים.
אלה סבן: מרכז המידע הוא הרבה מעבר למידע בסיסי שניתן לעולים, הוא באמת גם מסייע להם בכל מיני תהליכים, גם מול משרדי ממשלה אחרים, מול מרכזים אחרים, מול מוקדנים אחרים ואנחנו נותנים טיפול הוליסטי לכל העולים בשפתם.
טלי בוהדנה: רציתי רק להודות למנכ"ל המשרד, מר חביב קצב, ידו בכול והוא פשוט פותח את כל הדלתות וזה כל כך חשוב שהמנכ"ל נותן, כמו שמר אלכס קושניר אמר, אני מאמין.
טלי בוהדנה: מר חביב קצב גדל במשרד והוא עבר את כל מגוון התפקידים, הוא פשוט מקצוען אמיתי והוא נותן לך יד חופשית ויש שיתוף פעולה.
טלי בוהדנה: מרגע שהקדקודים מאמינים בנושא הזה והם כל כולם עם הנושא של פניות ותלונות הציבור אז פשוט הכול מתקתק.
יעקב טסלר: רוח המפקד.
טלי בוהדנה: בהחלט.
יעקב טסלר: לפני שאני אעבור, ברשותכם, חבר הכנסת אלכס קושניר, יש פה משהו מעניין, כשאני שומע ככה את כל הסקירות ואת כל הדברים, בוא ניקח לדוגמה ביטוח לאומי, יש פניות ציבור לביטוח לאומי.
יעקב טסלר: מי שפונה לביטוח לאומי פונה, הוא צריך אבטלה או דברים אחרים, וכשפונים למוקד הפניות זה לא ספציפי כרגע רק לזכאות, הוא בעצם מביא אותך לכל המשרדים, אם הוא צריך ביטוח לאומי, אם הוא צריך מס הכנסה ואם הוא צריך קופת חולים ואם הוא צריך בית חולים, כל דבר שיש לו איזה קושי הוא פונה.
יעקב טסלר: זאת אומרת פניות הציבור זה לא ספציפי כמו כל משרד ממשלתי או כל ארגון שיש לו פניות ציבור.
יעקב טסלר: לכן זה משהו מורכב הדבר הזה, ובכל זאת מצליחים לעמוד ביעדים האלה, אני גאה בכם.
אלכס קושניר: אדוני היושב ראש, אם אתה תסתכל על נתוני משרד העלייה והקליטה, איך הוא בנוי, אנחנו היינו מחמיאים לעצמנו, היינו אומרים שאנחנו מיני ממשלה, כי אנחנו עוסקים פשוט בכל תחומי החיים של אוכלוסייה מוגדרת וככל שהיא גדולה יותר ככה כמובן זה מבורך יותר.
אלכס קושניר: נכון, אני מסכים איתך.
יעקב טסלר: אני לא מכיר כל כך את הנושא, אבל אני קצת שומע.
אלכס קושניר: נושא טיפול בפניות הציבור וכל מי שעוסק בתחום העלייה, אם זו הסוכנות היהודית ואם זה משרד העלייה והקליטה, זה דבר מאוד מאוד מורכב והכי חשוב, הוא דורש תמיד תמיד תמיד יחס אישי, כי בן אדם שמתקשר רוצה לשמוע קול של בן אדם חי שמבין אותו ושיודע איך לפתור את הבעיה שלו.
אלכס קושניר: אני חושב שהאנשים האלה עושים עבודת קודש, באמת.
יעקב טסלר: נמצאת איתנו גב' גיטה מונדרי מ'עלי שיח', רציתי לשמוע מה יש לכם להוסיף, לומר.
גיטה מונדרי: אני אגיד, אני במקרה הגעתי לכאן לביקור, יש לי חמישה תחומים שאני רוצה להיעזר בזה.
גיטה מונדרי: אני מייצגת את עמותת 'עלי שיח'.
גיטה מונדרי: עמותת 'עלי שיח' זו עמותה שנותנת שירותים לאנשים עם מוגבלויות ואני נכנסת ואני שומעת את הנושא ואני אומרת אופס, זה אחד הנושאים שלנו.
גיטה מונדרי: אני רוצה לדבר בשם 3% מתוך העולים, אני מניחה שזה 3%, כי כך זה במדינת ישראל, 3% אנשים עם מוגבלויות.
גיטה מונדרי: יש נושא שמשהו לא מסודר לנו ולא מאורגן, אני יכולה להגיד איפה אנחנו נמצאים במקום הזה.
גיטה מונדרי: אנשים עם מוגבלויות זקוקים הרבה פעמים לשירותים של הרווחה, כדי להיות זקוקים לשירותים של הרווחה הם צריכים לפתוח תיק בלשכה, כדי לפתוח תיק בלשכה הם צריכים להיות אזרח ישראלי, כדי להיות אזרח ישראלי הם צריכים להיות חצי שנה במדינה, ואז איפה אנחנו נתקעים.
אלכס קושניר: לא, לא, לא, תעצרי, פה תעצרי.
גיטה מונדרי: הלוואי.
אלכס קושניר: לפי חוק השבות עולה חדש מקבל אזרחות ברגע שהוא נוחת בנתב"ג.
אלכס קושניר: את מדברת כנראה על משהו אחר.
אלכס קושניר: במשך חצי שנה ראשונה הוא מקבל סל קליטה.
אלכס קושניר: עולה חדש שמגיע במשך חצי שנה מקבל סל קליטה, לכן חלק מהזכאויות שקשורות לביטוח לאומי מגולמות לו בתוך סל הקליטה.
אלכס קושניר: הבעיה שנוצרת, שאת מדברת עליה כנראה, זה בעיה בחצי השנה השני, כי בחצי השנה השני הסיוע ממשרד הקליטה יורד בצורה משמעותית, על פי החוק, אבל הסיוע מביטוח לאומי מתחיל אחרי שנה בארץ.
אלכס קושניר: אז מדברת על שר"מ וכאלה?
גיטה מונדרי: לא, אני לא מדברת על זה.
גיטה מונדרי: אני אתן דוגמה ספציפית על שני מקרים, שני אנשים שרוצים לעלות, אחת עולה שרוצה לעלות ממקסיקו ועולה שרוצה לעלות מאוסטרליה, שניהם זקוקים לשירותים, הם רוצים נושא של דיור, דיור של אנשים עם מוגבלויות.
גיטה מונדרי: הם לא יכולים לקבל את זה ממדינת-האם בגלל שאין שם שירותים לעם היהודי, אז הם רוצים לקבל את זה במדינת ישראל.
גיטה מונדרי: עכשיו יש גם נושאים, האם היא תעזוב לבד את המשפחה, האם זה נכון שהמדינה תקלוט את המוגבלים ותשאיר את המשפחה מאחורה.
אלכס קושניר: אין נושא כזה, זה לא עולה.
גיטה מונדרי: אוקיי, אני שמחה מאוד, כי זה נושא שמדובר.
אלכס קושניר: זה לא עולה, וכשמנסים להעלות את זה צריך להרוג את זה במקום שזה נמצא.
גיטה מונדרי: אני איתכם ביחד.
אלכס קושניר: בהיסטוריה שלנו היו אנשים שעשו לנו סלקציה, מי חולה ומי בריא.
אלכס קושניר: לזה אנחנו לא נכנסים.
גיטה מונדרי: זה חשוב, כי זה הסמוי והגלוי הוא אחרת.
גיטה מונדרי: עכשיו, הם רוצים לקבל שירותים לאנשים עם מוגבלות, אני מדברת על דיור.
גיטה מונדרי: הם היו במדינה, הגיעו אלינו, ראו דירות, החליטו שזה מתאים להם, הם רוצים להגיע לדירה, רק מה?
גיטה מונדרי: הם לא יכולים להגיע לדירה ישר כשהם עולים לארץ, הם צריכים להיות פה חצי שנה.
שי פלבר: צודקת.
גיטה מונדרי: אבל המשפחה לא נמצאת, המשפחה שם בחו"ל, איפה הם יהיו?
גיטה מונדרי: הם לא זכאים לדיור לפני שהם פותחים תיק בלשכה.
שי פלבר: יש עוד סוגיה.
שי פלבר: קודם כל את צודקת, העלייה של בעלי מוגבלויות זה נושא מאוד מאוד רגיש, ואני אומר לכם, גם לפעמים זה הצלת חיים.
שי פלבר: בזמנו הייתי מעורב, ילד יהודי חירש בדרום אפריקה, שאם הוא לא יעלה לארץ הסיכוי שלו לשרוד במדינה כזאת הוא אפסי.
שי פלבר: בעלי מוגבלויות זו סוגיה כואבת, יש פה שני חסמים שאנחנו צריכים לדעת לפתור אותם ותיכף אני אגיד מה אנחנו עושים בעניין.
שי פלבר: הפעם הראשונה, תראו מה קורה, נגיד שאני חי בצרפת, אגב שהיא מדינת רווחה מאוד מפוארת, ויש לי נכות מסוימת, אני רוצה לדעת מה אני אקבל כשאני אעלה לארץ כי אני צריך לתכנן את עלייתי.
שי פלבר: היום כשאנחנו עושים ירידי עלייה בחו"ל אני שולח נציג של ביטוח לאומי, הוא יכול להגיד לך באופן כללי, אבל את צודקת, מכיוון שהוא לא אזרח הוא לא יכול לדעת מה הוא יקבל, כי מה אומרים לו בביטוח לאומי ובצדק?
שי פלבר: תבוא לארץ, ועדה רפואית וכו' וכו'.
שי פלבר: אלכס דיבר על ודאות, אני בעל מוגבלות, אם אני לא יודע מה אני אקבל איך אני אקבל החלטה לעלות?
שי פלבר: זו בעיה אחת.
שי פלבר: בעיה שנייה היא, רק כשאני מגיע לארץ מתחיל התהליך איתי, חלק מהזמן אני בסל קליטה, אבל עד שאני מקבל את הזכאות מביטוח לאומי יכולים לעבור בדרך כלל שמונה חודשים, עד אז העלות הכספית, אם אני צריך מטפל או מטפלת או הנגשה, הוא עליי.
שי פלבר: אלה שני דברים שבעיניי – הנושא הראשון, אני חושב שבעולם המודרני שבו אנחנו נמצאים אפשר לדבר עם העולה לפני עלייתו, אפשר לעשות ועדה רפואית בחוץ לארץ, אפשר להסתמך על מסמכים שהוא מקבל ואת הזכאות הסופית שהוא יקבל כאן ואז זה יחסוך את ההגעה לארץ ולהתחיל את כאב הראש.
שי פלבר: אנחנו נפגשנו לפני עשרה ימים עם שר הרווחה ועם הסוכנות היהודית ואלה שתי סוגיות שהיושב ראש שלנו העלה, כי אנחנו רגישים לדבר הזה, וסוכם עם השר, זה גם היה מכתב שהוצאנו כתשובה, שביחד עם משרד העלייה והקליטה והסוכנות היהודית נקים צוות עם משרד הרווחה כדי לעבוד אל מול הביטוח הלאומי.
שי פלבר: כולם צודקים, הבעיה היא שלפי החוק ביטוח לאומי יכול לטפל באזרח רק בהיותו אזרח והם לא מכירים בו כל עוד הוא חי בחו"ל, אבל אני חושב שזו כבר גישה ישנה.
שי פלבר: אם היום אנחנו יודעים לעשות עבודה מחו"ל, פסיכולוגיה מחו"ל, פסיכיאטריה, ניתוחים היום עושים בחו"ל, למה לא לפגוש את החולה בארץ היעד?
שי פלבר: ועדה רפואית, מסמכים, אפשר לסמוך היום על הרפואה.
שי פלבר: אז אני מאוד מקווה שהפגישה עם שר הרווחה והצוות שאנחנו נקים יידע לטפל בסוגיה להכיר באחוזי הנכות או במוגבלות עוד בארץ היעד, זה ייתן את הוודאות אם אני יכול לעלות או לא לעלות.
שי פלבר: את צודקת לחלוטין.
גיטה מונדרי: זה אחת, והדבר השני זה אחר כך לקבל את השירותים.
שי פלבר: כמה שיותר מהר, את צודקת.
שי פלבר: אבל אם יאשרו לי את הזכאות מרגע הנחיתה אני כבר זכאי לסיוע ולא לחכות עכשיו ולטרטר אותי - - -
יעקב טסלר: כמה חודשים טובים.
טלי בוהדנה: וגם להיות בתור של הדיור.
שי פלבר: נכון, בתוך הדיור הציבורי, נכון.
שי פלבר: אדוני היו"ר, אני אגיד משפט אחד קצת לא קשור ל – קשור לציונות, אבל גם קשור לתהליכי עבודה, ככל שנוכל להעביר תהליכים לארץ היעד ניצור את הוודאות אצל העולה, אם ניצור ודאות אצל העולה הוא יקבל החלטה טובה יותר לעלות.
שי פלבר: אנחנו עושים, כדוגמה, קורסים להכשרה מקצועית עוד בארץ היעד, מבחני רישוי, למשל, לרופאים, אנחנו עושים.
שי פלבר: אולפנים.
שי פלבר: בהובלה של אלכס פתחנו אולפנים כבר בארץ היעד.
שי פלבר: זה לא מספיק.
שי פלבר: נעשה יותר בחו"ל, נכין יותר טוב, ואגב גם נחסוך משאבים, כי הוא לא בא עכשיו ומתחיל מאפס.
שי פלבר: זה היעד שצריך להיות.
אלכס קושניר: שתבין, קורס אולפן בחו"ל לאדם עולה כמה?
שי פלבר: גרושים, 500 דולר.
אלכס קושניר: בארץ עשרות אלפי שקלים.
אלכס קושניר: אתה מבין כמה כסף אתה חוסך?
אלכס קושניר: גם אם יש לך אחוזי נשירה, נגיד לא כולם עולים, אבל גם לימדת את האנשים עברית, גם אם הם זכאים והם נשארים שם בסוף הם עולים, גם קיצרת לו את הזמן פה, כי הוא יכול לקבל את ה - - -
יעקב טסלר: מקלים עליו.
אלכס קושניר: אתה יכול לעשות המון דברים.
אלכס קושניר: באמת זה עולם ומלואו.
גיטה מונדרי: תודה רבה ואני אשמח לעמוד בקשר על שני המקרים הספציפיים.
שי פלבר: בשמחה, בשמחה רבה.
גיטה מונדרי: תודה, היושב ראש, על ההזדמנות.
יעקב טסלר: חברים, אנחנו לקראת סיום.
יעקב טסלר: לפני כן אני רוצה לשמוע את ישעיהו יחיאלי, ראש מנהלת נעל"ה.
אלכס קושניר: אדוני היושב ראש, אני חייב ללכת לביקורת המדינה.
יעקב טסלר: תודה, תשמור עלינו שם.
ישעיהו יחיאלי: שלום, אדוני היושב ראש.
יעקב טסלר: ישעיהו, שלום לך, מה שלומך?
ישעיהו יחיאלי: לא רע, ברוך ה' יום יום.
יעקב טסלר: מה כבודו מספר?
ישעיהו יחיאלי: ההקשר הוא פניות הציבור.
ישעיהו יחיאלי: אני לא באתי פה לתת סקירה על נעל"ה, למרות שאני אשמח לעשות את זה.
ישעיהו יחיאלי: אצלנו הנושא הזה די חלש, נגיד ככה, במובן הזה שאין לנו הרבה פניות ציבור, העבודה שלנו בעיקרה מתבצעת בחו"ל, הפונים אלינו הם בעיקר אלה שהביאו את ילדיהם למבחני נעל"ה ולא התקבלו.
יעקב טסלר: סליחה שאני ככה עוצר אותך.
יעקב טסלר: ממש ב-60 שניות, אם זה נכנס ב-60 שניות, בוא תסביר לי מה זה ארגון נעל"ה, מה הקשר שלך לעניין, סליחה שאני שואל ככה.
ישעיהו יחיאלי: בסדר גמור, אדוני.
ישעיהו יחיאלי: תוכנית נעל"ה היא תוכנית של המדינה, ראשי תיבות נוער עולה לפני ההורים, שעניינה לאפשר לבני נוער מכל העולם לבוא לישראל ללימודי תיכון, להשיג פה תעודת בגרות ישראלית בתקווה שבתום לימודיהם הם יחליטו להפוך לאזרחי ישראל, להישאר כאן, לבנות ולהיבנות בה.
ישעיהו יחיאלי: תוכנית נעל"ה ב-60 שניות.
יעקב טסלר: מעולה, פחות מ-60 שניות.
ישעיהו יחיאלי: רק כדי לסבר את האוזן, אנחנו הבאנו עד היום לישראל במסגרת נעל"ה יותר מ-18,000 ילדים מכל העולם.
ישעיהו יחיאלי: כרגע לומדים בישראל כ-2,000 מהם, גם בתקופת הקורונה הביקוש לנעל"ה לא ירד ברחבי העולם, אנחנו היינו השנה במצב שלא יכולנו לקבל את כל מי שרצה להתקבל לתוכנית בגלל בעיות תקציביות בישראל, לכן בהקשר לפניות הציבור, כפי שאמרתי, הפונים אלינו הם אלה שלא מבינים למה לא קיבלנו את ילדיהם, כי בניגוד ל עלייה שבה כל מי שבעצם זכאי חוק השבות והוא מבוגר מעל גיל 18 הוא יכול לבוא לארץ, תוכנית נעל"ה מיועדת לקטינים, וככאלה אם הם לא אזרחי ישראל מראש הם באים לפה כתיירים, מקבלים אשרת א'2, תלמיד, ועד תום לימודיהם הם בחזקת תיירים כאן.
ישעיהו יחיאלי: לכן אנחנו לא יכולים לקבל את כולם כי לא כל אחד מתאים לעזוב את הבית בגיל כה צעיר.
ישעיהו יחיאלי: אנחנו עושים מבחנים וריאיונות לקראת קבלה לנעל"ה ומטבע הדברים כל הורה שלא מקבל תשובה חיובית הוא מאוכזב, הוא פונה ומערער.
ישעיהו יחיאלי: לפעמים יש כאלה שהם יותר ערניים ופונים גם לנשיא המדינה, ראש הממשלה, שר החינוך, יושב ראש הסוכנות, אבל כל הגופים האלה למדו עם הזמן שההחלטות שלנו הן על בסיס מקצועי בלבד, האינטרס שלנו הוא להביא לכאן כמה שיותר ילדים, אבל האינטרס שלנו הוא גם טובת הילדים ולא להביא לכאן את מי שלא מתאים והגעתו לישראל לבד בגיל צעיר עלולה להזיק לו במקום להועיל לו.
יעקב טסלר: ישעיהו, איך אתם מגיעים לילדים האלה?
יעקב טסלר: איך אתם פועלים, יש לכם סניפים בכל העולם?
יעקב טסלר: איך אתם מאתרים אותם או שהם פונים אליכם?
ישעיהו יחיאלי: איך מאתרים אותם?
ישעיהו יחיאלי: אז לצורך זה נחלק את העולם היהודי לשני חלקים, יש את ברית המועצות לשעבר, שם עדיין הסוכנות היהודית פעילה עם תשתית מאוד רחבה של שליחים ועובדים מקומיים, הם אלה שמטפלים במועמדים לנעל"ה, הם מאתרים את המועמדים ומביאים אותם למפגשי הסברה איתנו וכן למבחנים.
ישעיהו יחיאלי: בשאר העולם הסוכנות היהודית קצת נחלשה לצערנו ואנחנו בנינו מערכת אלטרנטיבית של נציגים מקומיים שעוסקים בפרסום, הסברה, איתור המועמדים והבאתם למבחני המיון.
ישעיהו יחיאלי: את מבחני המיון עושים בדרך כלל משלחות מהארץ שמגיעות לכל חלקי העולם.