GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נילי חיון דיקמן: אנחנו מקבלים פניות בכמויות יותר קטנות אבל כל פנייה אצלנו מייצגת.
נילי חיון דיקמן: ברגע שאנחנו מקבלים פנייה או שתיים, אנחנו יודעים שאלה שפנו מייצגים קבוצה שלמה של אנשים שלא פנו.
נילי חיון דיקמן: הרבה פעמים אנחנו פועלים רק לפי זה.
נילי חיון דיקמן: זאת אומרת, אנחנו לא מחכים.
נילי חיון דיקמן: כשנראה שיש תופעה, נטפל בה.
נילי חיון דיקמן: הנושא האחרון שאני רוצה להדגיש הוא הנושא של הקפאת מעבר של מבוטחים בין קופות החולים.
נילי חיון דיקמן: בגל הראשון הנציבות לקחה על עצמה לאשר.
נילי חיון דיקמן: זאת אומרת, הקפיאו את המעברים ולא עשו אותם דרך ביטוח לאומי ואנחנו קיבלנו את כל האחריות למעברים בין הקופות.
נילי חיון דיקמן: אפשרנו מסיבות מיוחדות, כאשר אם יש איזושהי סיבה רפואית שמצריכה את המעבר גם בתקופת ההקפאה, קיימנו דיון ואישרנו אותה.
נילי חיון דיקמן: מחר יש דיון על תקופת הקפאה ארוכה יותר.
נילי חיון דיקמן: בפעם הקודמת זה היה מעבר אחד ואנחנו מדברים עכשיו על הקפאה של חצי שנה ושוב, זה הולך להיות מאוד משמעותי מבחינת יכולת המבוטחים לבחור ממי הם רוצים לקבל את השירות.
נילי חיון דיקמן: אנחנו נערכים להמשיך לתת את הטיפול לנסיבות המיוחדות.
נילי חיון דיקמן: במקומות שיש הצדקה רפואית, יהיה אפשר לפנות אלינו ואנחנו נאשר.
נילי חיון דיקמן: קצת נתונים.
נילי חיון דיקמן: אלה הנושאים שפנו אלינו ביחס לקבילות שהן לא בתחום השירותים הרפואיים אלא ממש בתחום הקורונה.
נילי חיון דיקמן: לקחנו את אותן קבילות שעוסקות ישירות בקורונה ובאמת זה היה קשר מאוד ישיר וחד משמעי.
נילי חיון דיקמן: אנחנו ראינו שעיקר הבעיה היא קושי בקבלת שירותים אבל גם הנושא של רפואה דחופה – מיון, אמבולנסים – אנשים כנראה התפנו באמבולנס גם אם היה להם תסמינים שהתבררו אחר כך שהם לא חולי קורונה או הגיעו לחדרי מיון מתוך חשש אבל לא התאשפזו.
נילי חיון דיקמן: הייתה כאן בעיה והרבה אנשים פעלו בצורה כזאת שלא באמצעות הנוהל הרגיל ובנושאים האלה קיבלנו קבילות.
יעקב טסלר: אני לא רוצה להיזכר במה שאנחנו עברנו לגבי הקבלה והלידות בבתי החולים.
יעקב טסלר: זוועה.
נילי חיון דיקמן: גם קבילות לגבי קופות החולים, אין כאן איזשהו נתון מיוחד.
נילי חיון דיקמן: אנחנו רואים שאצל כולן היו קבילות.
נילי חיון דיקמן: גם מבחינת מוצדקות, אמנם לא טיפלנו בכולן, אנחנו רואים קבילות שטרם הוכרעו, אבל בהחלט מצאנו מקום להתערב ו-23 אחוזים מהקבילות מצאנו כמוצדקות.
יעקב טסלר: תודה לטלי, לנילי ולחן על העבודה המאומצת.
יעקב טסלר: אחרי שאתן את רשות הדיבור לידידי חבר הכנסת אוריאל בוסו, אני אומר שלא התכנסנו כאן היום לדון בשיקולים של מקבלי ההחלטות.
יעקב טסלר: זה לא המקום.
יעקב טסלר: המטרה לשמה התכנסנו היא כדי לקבל מכן סקירה, לדעת איך אתם פועלים ואיך אתם רואים את האזרחים שפונים אליכם גם מהצד שלכם וגם מהצד של האזרחים שפונים אלינו לוועדה, כפי שהצגנו בתחילת הדיון.
יעקב טסלר: ראיתי, כפי שידעתי, שנמצאים אנשים מסורים שעושים עבודת קודש, עושים את הכול במסירות נפלאה וגם חושבים איך לפתור ולהקל על אותם אנשים שנמצאים בתקופת הקורונה.
יעקב טסלר: כל פעם אני אומר תקופה.
יעקב טסלר: טלי, לא ניכנס לשגרה.
יעקב טסלר: אני מסכים שבינתיים אנחנו לא רואים את הסוף של הדבר.
יעקב טסלר: מה שמעודד אותנו, מה שמעודד אותי, זה שברגע שיש בפניות הציבור, כל אחד באגף שלו, כל אחד בדברים שלו, בנציבות, את הרגישות ואת השליחות שכל אחד רואה כאשר המטרה שלו היא להבין ולשמוע את האזרח שפונה – כן נכון או לא נכון, זה כבר שלב שני – ויחד עם זאת כאשר מזהים ושמים דגש על מה דחוף ומה לא דחוף ומתייעלים – רואים את ההבדלים בין הגל הראשון לבין הגל השני ולבין מה שקורה כיום.
יעקב טסלר: זה לא קורה לבד אלא בכל דבר יש את האנשים הטובים שעומדים מאחורי הדברים.
יעקב טסלר: מגיעה לכם תודה מיוחדת על הדבר הזה.
יעקב טסלר: אני מאחל שיהיו אליכם פחות פניות ושתוכלו לטפל רק בפניות משמחות ובדברים טובים.
יעקב טסלר: את אמרת שלפעמים מגיעים מקרים שאתן בוכות יחד עם הפונה.
יעקב טסלר: הנקודה שאת, נילי, ציינת לגבי בתי החולים שהם לא נותנים כל כך את המענה בתקופה הנוכחית, אני חושב שזה דבר שאסור להוריד אותו מסדר היום.
נילי חיון דיקמן: גם בקהילה.
יעקב טסלר: צריך להציף את זה.
יעקב טסלר: גם אלינו מגיעות פניות כאלה וצריך לראות איך אנחנו עושים את זה בצורה הזאת.
אוריאל בוסו: אדוני היושב ראש, הדיון חשוב וראשון במעלה בעידן הזה.
אוריאל בוסו: מלבד הסקירה של פניות הציבור, נציב תלונות הציבור במשרד הבריאות, עבודת הקודש שמשרד הבריאות עושה, אין שאלה בכלל ואין ערעור.
אוריאל בוסו: אם יש משהו אחד שאנחנו יכולים לקחת כמשהו טוב מכל דבר גרוע, גם מהקורונה, זה לדעת את הלקויות שיש לנו ואת הבעיות כדי שנדע לפתור אותן.
אוריאל בוסו: תמיד דיברו על משהו אחוד, מוקד אחוד ומענה כמו בארצות הברית, אבל אנחנו עכשיו מדברים על משהו אחר.
אוריאל בוסו: יש חוסר סנכרון בהנחיות לבתי החולים.
אוריאל בוסו: למשל, היושב ראש אמר שיש בתי חולים שמסכימים להכניס מתנדבים ויש כאלה שלא מסכימים, שיש בתי חולים שמאפשרים למשפחות להגיע ויש כאלה שלא מאפשרים זאת.
אוריאל בוסו: יש בנפרד דיון שאני הייתי מציע ליושב ראש לקיים כאן עם מנהלי בתי החולים.
אוריאל בוסו: יש תלונות קשות מאוד של משפחות שאין להן מגע עם הקרובים שלהם, אין להם אפשרות להחליט מתי להרדים את החולה או לא ומרגע זה הוא מתנתק עד שמודיעים להם על זמן הפטירה.
אוריאל בוסו: אמרתם מצב קריטי, הם לפעמים לא יודעים שהמצב שלו קריטי כדי לבוא להיפרד ממנו ואחר כך הם מקבלים הודעות.
אוריאל בוסו: אני הגעתי לבית חולים, לא אנקוב בשמו, והמשפחה אמרה לי שהאבא שלה היה כמה ימים בבית החולים והוא לא היה מודע למצבו.
אוריאל בוסו: הגיעו לשם, לבשו בגדים מחוסנים, האכילו אותו, טיפלו בו והחיו אותו לגמרי ואחר כך הלכו לבית החולים ואמרו שהם רוצים להתנדב.
אוריאל בוסו: אז התברר שיש ארגונים שמכניסים מתנדבים.
אוריאל בוסו: אין מודעות מספקת בכלל בתי החולים שיקראו לאנשים שהחלימו לבוא ולהתנדב כי הצוות נמנע מלטפל בחולים.
יעקב טסלר: זה מה שאמרו קודם.
יעקב טסלר: הם לא יכולים לחייב אותם.
יעקב טסלר: למה הם לא יכולים לחייב, זאת כבר שאלה אחרת.
אוריאל בוסו: אבל הצוות שאמור לטפל בחולי הקורונה נמנע מלטפל בחולים.
אוריאל בוסו: לפעמים הם מגיעים אל החולה אחרי 10 שעות לתת לו מים.
אוריאל בוסו: אני לא מאשים, יש מחסור בצוות אבל האמירה הזאת שאנחנו מקבלים יום יום שאנשים לא מתים מקורונה אלא מתים מהזנחה, אנחנו צריכים להוריד אותה מסדר היום.
אוריאל בוסו: אנחנו מקבלים אין סוף תלונות בנושא הזה.
אוריאל בוסו: אם כן, קודם כל הוראות אחידות של משרד הבריאות לכלל בתי החולים כי לא יכול להיות שבית חולים אחד כן יאפשר למשפחות להיכנס ולהיפרד או להתנדב ובית חולים שני לא יאפשר זאת.
אוריאל בוסו: נתקלתי בבעיה שהעלתה משפחה.
אוריאל בוסו: את אמרת שיש מוקד.
אוריאל בוסו: אדם שסיים את תקופת הבידוד ואת ההחלמה, הוא, אשתו והילדים, זה היה בתקופת הסגר והמשטרה עצרה אותו ואמרה לו שהוא חולה קורונה.
אוריאל בוסו: הוא אמר שהוא החלים אבל השוטר אמר לו שזה לא לפי המוקד.
אוריאל בוסו: 12:00 בלילה, הוא ועוד חמישה ילדים ואשתו.
אוריאל בוסו: עיכבו אותם למעלה משעה וחצי.
אוריאל בוסו: השוטר היה בסדר.
אוריאל בוסו: נתן לו קנס 5,000 שקלים.
יעקב טסלר: מתי זה היה?
אוריאל בוסו: בחול המועד.
חן וונדרסמן: יש לנו ערוץ לערעורים.
אוריאל בוסו: מתקשרים, לא היה עם מי לדבר.
אוריאל בוסו: נתן לו קנס 5,000 שקלים וגם לאשתו קנס על סך 5,000 שקלים.
אוריאל בוסו: אמר לו שעל הילדים הוא מרחם ולא יקבל קנס על כל אחד מהם.
אוריאל בוסו: למוחרת הוא הלך לקופת חולים והוציא אישור מהרופא שכבר יום לפני כן הוא החלים.
אוריאל בוסו: עכשיו הוא צריך לערער.
יעקב טסלר: אתה מדבר על הסנכרון.
טלי דהן: כאן זה מתחיל.
טלי דהן: ההנחיה שלנו כאשר פונה אלינו אדם שהוא מחלים, לא משנה היכן הוא החלים, ההנחיה שלנו היא תמיד תישא אתך את האישור שאתה מחלים.
טלי דהן: תמיד.
אוריאל בוסו: זה היה בחול המועד.
יעקב טסלר: מה גובר על מה?
יעקב טסלר: אם בא אותו שוטר ואצלו בטבלט מופיע שהוא מחויב בידוד אבל יש לו אישור?
יעקב טסלר: זה שיקול דעת של שוטרים?
יעקב טסלר: אני לא רוצה לסמוך עליהם כל כך.
חן וונדרסמן: הם לא אמורים להפעיל שיקול דעת.
יעקב טסלר: הם הולכים לפי מה שרשום בטבלט.
יעקב טסלר: מה עוזר זה שיש לו אישור?
יעקב טסלר: לצערנו הם לא מסתכלים על זה.
טלי דהן: אם יש לו אישור, יהיה ערעור ואז זה מגיע אלי ואנחנו בודקים.
חן וונדרסמן: אנחנו כן עובדים על סנכרון מול מערכות האכיפה.
טלי דהן: לגמרי.
חן וונדרסמן: אנחנו כן משפרים עכשיו.
חן וונדרסמן: זה נושא מאוד כאוב.
אוריאל בוסו: הוא אמר לו שימצא לו מישהו.
אוריאל בוסו: נתן לו דוח.
יעקב טסלר: למה אי אפשר לפנות למוקד?
יעקב טסלר: במוקד רואים את זה?
טלי דהן: זה מידע רגיש.
טלי דהן: אי אפשר לראות אותו.
אוריאל בוסו: בן אדם חולה, באותו רגע זה מופיע לשוטר בטבלט.
יעקב טסלר: אותו איש יקר כנראה קיבל מקופת חולים.
יעקב טסלר: איפה הוא קיבל את המסמך הזה?
טלי דהן: הקופה לא עדכנה את הסטטוס.
טלי דהן: הם חושבים שהם נתנו אישור ובזה זה נגמר.
טלי דהן: הם צריכים לעדכן סטטוס ולשנות אותו ממאומת למחלים.
טלי דהן: אז השוטר רואה בטבלט אותו אולי בעיכוב של שלוש שעות.
טלי דהן: השוטר יפעיל שיקול דעת.
אוריאל בוסו: זה חוזר למה שאמרתי קודם.
אוריאל בוסו: צריך מוקד אחוד.
אוריאל בוסו: זה לא משנה איזה קופת חולים, בסוף זה משרד הבריאות והשוטר מסתכל.
אוריאל בוסו: שיהיו כל קופות החולים והנתונים יוזנו.
יעקב טסלר: הנושא הזה שאתה מציין, זאת נקודה מאוד חשובה.
יעקב טסלר: הייתה תקופה שקופות החולים לא יכלו לאפשר לצאת אלא רק משרד הבריאות ואז לא הייתה בעיה כי הכול היה במשרד הבריאות.
חן וונדרסמן: מה שעשינו עם משטרת הגבולות, זה מה שאתה אומר.
חן וונדרסמן: כמו שבן אדם הגיע לשדה ויודעים אם הוא חולה מאומת או לא.
אוריאל בוסו: זה מבורך.
אוריאל בוסו: שמחתי לשמוע.
אוריאל בוסו: אלה דברים שצריכים להיות.
אוריאל בוסו: צריך לתת את הדעת על הדבר הזה.
אוריאל בוסו: נקודה נוספת.
אוריאל בוסו: כשמתקשרים בשלב הערעורים ונותנים הסבר – אולי אותו אדם לא ידע להסביר או שהוא נפל בלשונו – לפי ההגדרות אומרים שהוא צריך להיכנס לבידוד.
אוריאל בוסו: אין לך אפשרות שנייה לבוא ולערער.
חן וונדרסמן: אנחנו עכשיו מאפשרים לבן אדם להתקשר ולערער, ואם יש נסיבות חדשות שמתגלות תוך כדי תנועה – נניח פתאום הוא כן גילה מי הוא החולה המאומת אתו הוא בא במגע והוא יודע לתת את השם – אנחנו כן מאפשרים ערעור.
חן וונדרסמן: זה כבר לא כמו בגל הראשון.
חן וונדרסמן: הוא יכול להתקשר ולומר מה הן הנסיבות החדשות שהוא גילה.
אוריאל בוסו: אני אומר את זה מהכובע השני שלי.
אוריאל בוסו: אני נמצא בוועדת החוץ והביטחון שאמונה על האיכונים של השב"כ.
אוריאל בוסו: מבלי לפתוח את הנושא של האיכונים, לכן אני אומר שהאפשרות השנייה נצרכת ומחויבת בגלל הבעיות הטכניות של האיכונים.
חן וונדרסמן: אנחנו מכירים את זה היטב.
חן וונדרסמן: אני בתפקיד השני שלי, לא כמנהלת היחידה לפניות ותלונות הציבור, מנהלת את המוקד של האיכונים, את קו 2.
חן וונדרסמן: בעצם כל האנשים שנתקלים באיכונים וצריכים לערער, לא על הקו הראשון, לא אלה שהיו במרחב האישי אלא אלה שהיו במרחב הציבורי.
חן וונדרסמן: אני רוצה לומר ששינינו לגמרי את הגישה.
חן וונדרסמן: הגישה היא לא כמו שהייתה בהתחלה.
חן וונדרסמן: פתחנו ערוצים נוספים.
חן וונדרסמן: אתה יכול להתקשר ואתה יכול להסביר.
חן וונדרסמן: אנחנו נותנים לבן אדם 24 שעות ללכת ולעשות שיעורי בית, לראות אם יש חולים שהוא מכיר ושהוא גילה.
חן וונדרסמן: זה כבר לא מה שהיה.
חן וונדרסמן: דיווחנו על כך גם לוועדת חוץ וביטחון.
חן וונדרסמן: זה שונה לחלוטין.
חן וונדרסמן: היום הערוצים הם הרבה יותר פתוחים וגמישים.
אוריאל בוסו: המענה הזה פועל 24/7?
טלי דהן: המענה הכללי של המוקד.
טלי דהן: מוקד ההשגות עובד עד 10:00 בלילה.
חן וונדרסמן: אני דווקא רוצה לומר שבניגוד לאיחול שלך שכמות הפניות תרד, אני דווקא מאחלת לנו שאנשים כן ימשיכו לפנות כי אני חושבת שכאשר אנשים פונים, זה מעיד על אמון במערכת.
חן וונדרסמן: כשאנשים יפסיקו לפנות, אנחנו נהיה במצב לא טוב.
חן וונדרסמן: זה אומר שאנשים יהיו מיואשים מדי כדי לפנות.
אוריאל בוסו: קודם כל, עדיין מאמינים במערכת.
חן וונדרסמן: אני מאוד מקווה.
אוריאל בוסו: מלבד זה שגם אין להם ברירה.
אוריאל בוסו: אין מערכת אחרת להתקשר אליה.
יעקב טסלר: אם כן, חן, אני חוזר בי.
יעקב טסלר: העלית נקודה מאוד חשובה.
יעקב טסלר: אפרופו מה שציינת לגבי המתנדבים, אני לא יודע מה קורה כרגע בשטח אבל לפני בערך חודש הגיעו אלי תלונות ממשפחות שבני המשפחה נמצאים במחלקת קורונה וכמובן הם לא יכולים להיכנס.
יעקב טסלר: בוא נאמר שהם לא מחלימים ואין להם אפשרות להיכנס.
יעקב טסלר: אין להם את הקשר עם הרופא, הם לא יודעים מה קורה עם ההורים, הם לא יודעים מה קורה עם הבן.
יעקב טסלר: פעם בחמש שעות, בשלוש שעות, בארבע שעות ייתן בית החולים עדכונים או שהם יתקשרו לאחות הראשית במחלקה.
יעקב טסלר: זה לא קורה.
יעקב טסלר: זה לא קורה בשטח.
יעקב טסלר: יכול לעבור יום-יומיים ולא יודעים מה קורה.
חן וונדרסמן: יש פערים חיצוניים.
חן וונדרסמן: יש בתי חולים שממש נותנים פגישות וטבלטים, פגישות מקוונים ועושים זומים.
יעקב טסלר: עושים ועושים וזה לא קורה.
יעקב טסלר: זה לא תפקידכם.
חן וונדרסמן: לא, זה דווקא כן תפקידנו.
יעקב טסלר: אם כן תפקידכם, אני דופק על השולחן.
חן וונדרסמן: אגף השירות כמו שאתה מכיר הוא אחראי על חוויית המטופל.
חן וונדרסמן: אגב, זה המוטו שלנו.
חן וונדרסמן: אנחנו אחראים על חוויית המטופל בכל בתי החולים, בכל קופות החולים.
חן וונדרסמן: אנחנו מובילים את הנושא הזה ואנחנו כן רואים בזה אחריות ישירה ואנחנו עובדים עם מנהלות השירות בבתי החולים וכן מנסים לשפר ולעשות איזשהו יישור קו כי באמת אנחנו רואים קצוות.
חן וונדרסמן: אנחנו רואים בתי חולים שמאפשרים ביקורים והולכים עד הקצה.
חן וונדרסמן: נותנים טבלטים, מאפשרים כניסה לתוך החדרים.
יעקב טסלר: בואו נדבר על המקומות שם אנחנו לא רואים את זה.
יעקב טסלר: היכן שאנחנו רואים – צל"ש.
חן וונדרסמן: יש את הקצה.
חן וונדרסמן: אנחנו כן מנסים להראות את היוזמות הטובות כדי שבתי החולים שהם פחות מוכוונים לשם ילמדו.
חן וונדרסמן: זאת כן אחריות שלנו.
חן וונדרסמן: אנחנו כן אחראים על חוויית המטופל וכן חייבים לעורר את זה בקרב בתי החולים.
חן וונדרסמן: בשגרה אנחנו עושים את זה כל הזמן.
חן וונדרסמן: אנחנו עובדים עם המחלקות הפנימיות, אנחנו עובדים עם המלר"דים ואנחנו עושים את זה כל הזמן אבל גם בחירום זה מאוד מאוד חשוב.
יעקב טסלר: אני לא יודע מה קורה אבל צריך לבדוק את הדבר הזה.
יעקב טסלר: אני מסכם את הישיבה.
יעקב טסלר: אני מאחל לכם הרבה הצלחה.
יעקב טסלר: הרבה הרבה פניות, 40-30 אלף ביום, אני מאחל לכם שתצליחו להשתלט על זה.
יעקב טסלר: לפני הסיום נזכרתי ומזל שנזכרתי.
יעקב טסלר: מה קורה עם הסרולוגי?
יעקב טסלר: איפה זה עומד?
יעקב טסלר: המסמך שיש אצלי הוא 15 בנובמבר.
יעקב טסלר: אני מבין שזה לא הולך להיות.
חן וונדרסמן: אתה מדבר על המחלימים מחוץ לארץ.
חן וונדרסמן: המערכת לא נערכה מספיק.
יעקב טסלר: זה כבר שמעתי לפני שבוע וחצי.
חן וונדרסמן: בדיוק, אבל זה בדרך לשם.
חן וונדרסמן: זה יקרה.
יעקב טסלר: מה אומרת טלי?
טלי דהן: זה בדרך לפתור את הבעיות הקטנות.
טלי דהן: אלה בעיות קטנות.
טלי דהן: אני מאמינה שזה באמת יקרה בקרוב.
טלי דהן: אנחנו כרגע מאפשרים לעבוד לפי הנוהל הישן.
טלי דהן: אם אתה מציג PCR חיובי או PCR שלילי, זה בארץ PCR שלילי.
טלי דהן: אם אתה מברי המזל שיש להם גם סרולוגיה בארץ, אנחנו כן נותנים את האופציה הזאת.
יעקב טסלר: תלוי מאיזו מעבדה ותלוי מאיזה מקום.
חן וונדרסמן: העולם כולו הולך לכיוון של בדיקות סרולוגיות.
יעקב טסלר: השאלה מתי.
יעקב טסלר: אומרים שהיה טוב אבל השאלה מתי.
יעקב טסלר: ודאי שזה יקרה.
חן וונדרסמן: אני חושבת שזה דווקא קרוב.
חן וונדרסמן: אני מעורבת בחלק מהדיונים ואני מרגישה שזה כן קרוב.
יעקב טסלר: הסרולוגי, לאו דווקא לחוץ לארץ.
אוריאל בוסו: לפתוח עסקים.
יעקב טסלר: אני יודע שיש לאדם סרולוגיה, אם יש סגר, הוא לא מדבק והכול בסדר.
חן וונדרסמן: יש שינוי בתפיסה בכל בסרולוגיה, לאו דווקא שקשור למחלימים מחוץ לארץ.
חן וונדרסמן: אני דווקא אומרת שלגבי המחלימים מחוץ לארץ לדעתי זה עניין של השבועות הקרובים.
יעקב טסלר: חודשים.
חן וונדרסמן: לא, לא חודשים.
יעקב טסלר: נרגעתי.
יעקב טסלר: שוב, תודה רבה על הכול.
יעקב טסלר: תבשרו תמיד בשורות טובות.
יעקב טסלר: יום טוב.
וליד טאהא: בוקר טוב לכולם, בוקר טוב למשתתפים איתנו כאן באולם וגם למשתתפים דרך הזום.
וליד טאהא: היום יום שני, 9 בנובמבר 2020, ואני פותח את דיוני הוועדה לפניות הציבור.
וליד טאהא: אנחנו נדון בנושא מאוד מאוד חשוב.
וליד טאהא: אנחנו מדברים על מחסור בתשתיות אינטרנט וסלולר ביישובים הערביים, אבל רלוונטי מאוד לכל הפריפריה, ערבים ולא ערבים, אז הנושא הוא מאוד מאוד חשוב.
וליד טאהא: הוא חשוב שבעתיים בעת הקורונה כאשר בתי הספר נסגרו והתלמידים נאלצו ללמוד מהבית באמצעות הזום ובאמצעות הטלפונים ואז גם גילינו שמספרים אדירים של תלמידים אינם זוכים או אינם מקבלים את הזכות שלהם ללמידה מרחוק כי פשוט אין להם תשתיות של תקשורת, אין להם תשתיות של אינטרנט, אין להם אפילו קליטה של הסלולר ואז הם לא יוכלו להשתתף בלמידה.
וליד טאהא: הנושא הזה הוא נושא מאוד מאוד קריטי והדיון יתרכז לא בדרך של לבוא בטענות למישהו, אלא בדרך של לשמוע תוכניות לפתרון הסוגיה.
וליד טאהא: היישובים מחכים לראות תשתיות מסודרות של אינטרנט וסלולר ונראה לי שב-2020, הקורונה אמנם חשפה את המחסור החמור הזה, אבל המדינה הייתה צריכה להיות ערוכה ב-2020 למצב תקין, הייתי אומר, של תשתיות תקשורת וסלולר, ולא להיקלע לכזה מבוך של מאות אלפי תלמידים למעשה בישראל שאינם זוכים ללמידה.
וליד טאהא: אני באופן אישי מכיר את הבעיה על בשרי מתוך היישוב שאני בא ממנו, התשתיות של התקשורת בכלל, של בזק, אני מבין שבזק אפילו לא נענו ולא שלחו נציג כדי שיהיה אפשר לדבר איתו, התשתיות מיושנות לגמרי, אינן מספקות את מה שמבטיחים ללקוח בסופו של יום, מבטיחים לו X מהירות והוא מקבל אולי 10% ממה שמבטיחים לו, שלא לדבר על שכונות שלמות שאין להן תשתיות ואז גם שכונות שלמות שאין להן קליטה של הניידים, של המכשירים הסלולריים.
וליד טאהא: בקיצור יש קטסטרופה של 2020 בעניין של תשתיות תקשורת ואנחנו מנסים להביא לקידום הנושא, לפתרונות ככל האפשר כי בסופו של דבר זה ישרת את כולם.
וליד טאהא: אני רוצה לפתוח את הדיון בסקירה של מרכז המחקר והמידע בכנסת של אלירן זרד.
וליד טאהא: אתה תעשה לנו סקירה מתומצתת של המחקר שיש לכם או שהכנתם בנושא הזה ואחרי זה נמשיך בדיון.
וליד טאהא: בבקשה, אלירן.
אלירן זרד: תודה רבה, אדוני היושב ראש.
אלירן זרד: אז שמי אלירן זרד, חוקר במחלקת המחקר והמידע של הכנסת.
אלירן זרד: אנחנו הכנו מסמך לבקשת חבר הכנסת איימן עודה שנוגע בחלק מהנושאים שהישיבה הזאת עוסקת בהם, באינטרנט נייח בפריפריה, לא בנייד, וספציפית גם לא בטכנולוגיה של הסיבים האופטיים, שהיא עוד בשלבי פריסה, אלא בטכנולוגיות שקיימות היום, בפריסה שיש היום של תקשורת.
וליד טאהא: שהייתה פעם, המיושנת.
אלירן זרד: מה שקיים כרגע ויהיה קיים כנראה בשנים הקרובות.
אלירן זרד: אז הבקשה של חבר הכנסת עודה התייחסה לכמה סוגיות, אני אציג פה שני נושאים עיקריים שעסקנו בהם, אחד זה הפריסה האוניברסלית שחברות מחויבות בה, זאת אומרת עצם המחויבות להגיע לכל בית בישראל, והדבר השני זה השירות האוניברסלי, זאת אומרת שצריכים גם להגיע ולספק איזה שהיא מהירות מסוימת.
אלירן זרד: אז בנוגע לפריסה האוניברסלית, יש שתי חברות גדולות שהן בעלות תשתיות תקשורת נייחת בארץ, זה בזק והוט, ועל שתיהן חלה חובת האוניברסליות לפי החוק, הן חייבות להגיע לכל מקום ולכל בית בישראל ולספק את השירות של תשתית פיזית, של אינטרנט נייח.
אלירן זרד: על פי הנתונים שמשרד התקשורת מפרסם בזק אכן מגיעה לכ-100%, יש פרומיל קטן של משקי בית שהיא לא מגיעה אליהם, אבל בגדול היא מגיעה לכ-100% ממשקי הבית.
אלירן זרד: חברת הוט מגיעה ל-92% ממשקי הבית בישראל.
אלירן זרד: הנושא הזה של הפריסה האוניברסלית של הוט נדון בשנים האחרונות במשרד התקשורת, כל מיני ועדות מייעצות שדנו בו ושרים, וממש לפני שנה, ביולי 2019, התקבלה החלטה בנושא, תיכף אני אגיע אליה, לפני זה אני אגיד שביישובים שבהם הוט לא פרוסה, בעצם יש רק תשתית אחת ואז יש פחות תחרות, אז משרד התקשורת עצמו עשה בדיקה והם הגיעו למסקנה שאכן יש פערים בין יישובים כאלה גם מבחינת מהירות הגלישה וגם מבחינת תשלום חודשי למגה בייט ביישובים האלה.
אלירן זרד: יש הבדלים בין יישובים שיש בהם הוט ואין בהם הוט, שיש רק את התשתית של בזק.
וליד טאהא: הבדלים לטוב או לרע?
אלירן זרד: ההבדלים האלה הם כמובן לרעת היישובים שבהם לא פרוסה רשת הוט ואין בהם בעצם תחרות בין שתי הרשתות, כשההבדלים מגיעים, עשו אומדן גם של מהירות הגלישה שיכולה להעלות את ההכנסות, וגם של התשלום החודשי לחברה, מגיע לכלל משקי הבית ל-31 מיליון שקל בשנה.
אלירן זרד: עלות שנתית של 31 מיליון שקל, זה אומדן של משרד התקשורת שהוא ערך ולטענת המשרד מדובר ברמת שוויוניות יחסית גבוהה מבחינתם, הם לא מצאו בזה דבר מאוד משמעותי.
אלירן זרד: אני קצת אדבר על יישובים שאינם מחוברים לשתי התשתיות.
אלירן זרד: על פי משרד התקשורת, כשהוא פרסם את ההחלטה לפני כשנה, היו 220 יישובים שאינם מחוברים לתשתית פיזית של הוט, יש רשימה מלאה שלהם במסמך שהכנו, היישובים האלה כוללים למעלה ממיליון תושבים, קצת יותר ממיליון, שזה בערך 12% מאוכלוסיית המדינה כשהסטטיסטיקה הזו לא כוללת יישובים ביהודה ושומרון ולא מתייחסת למזרח ירושלים, מכל מיני סיבות, מבחינת החוק וכו'.
אלירן זרד: חשוב לראות שרוב היישובים האלה הם כמובן בפריפריה.
אלירן זרד: 70% מהיישובים האלה הם יישובים יהודיים, אבל שני שליש מהאוכלוסייה שאינה מחוברת היא מהחברה הערבית.
אלירן זרד: כלומר יש הרבה יישובים יהודיים קטנים, אבל היישובים הערביים הגדולים לא מחוברים.
אלירן זרד: היישובים היהודיים שאינם מחוברים מהווים 5% מהאוכלוסייה היהודית בארץ, כאמור לא כולל יו"ש, והיישובים הערביים, האוכלוסייה שלהם מהווה למעלה משליש מאוכלוסיית הערבים בארץ.
אלירן זרד: אז כמו שאמרתי, הסוגיה נדונה במשרד התקשורת כמה שנים וביולי 2019- - -
ע'דיר כמאל מריח: 69% זה מתוך מה ביהודים לא מחובר?
אלירן זרד: 69% זה בעצם היישובים היהודיים מסך כלל היישובים מה-218, 220.
אלירן זרד: מתוך כלל היישובים שאינם מחוברים, כ-70% מהיישובים הם יהודיים, אבל רוב האוכלוסייה היא ביישובים הערביים.
אלירן זרד: אז ההחלטה שניתנה ביולי 2019 על ידי משרד התקשורת בנושא הזה, לחייב את הוט לספק את השירותים שלה.
אלירן זרד: בעצם עכשיו היא מחויבת לספק את השירותים בכל היישובים האלה במתכונת של נייטרליות טכנולוגית, זאת אומרת היא לא חייבת לפרוס את התשתית הפיזית ממש של כבלים, שזה עולה המון המון כסף, אלא היא יכולה להשתמש בכל מיני סוגים של טכנולוגיות, חלקן אלחוטיות, סלולריות, בשביל להגיע לכל היישובים, בזה היא מחויבת היום, ולספק שירות ברמה, קבעו איזה שהוא סטנדרט של איכות של שירות.
וליד טאהא: שייתן מענה.
ג'אבר עסאקלה: שאלה קטנה, האם היישובים הבלתי מוכרים בנגב נחשבים בתוך הסטטיסטיקה הזו או שהם לא נחשבים?
אלירן זרד: אני לא בטוח לגבי זה.
סעיד אלחרומי: הם לא קיימים ב - - -
ג'אבר עסאקלה: אתה קיים.
סעיד אלחרומי: בסטטיסטיקה הם לא.
סעיד אלחרומי: בפועל מה קרה ב-2019, הם ביצעו את התכנון?
אלירן זרד: ב-2019 המשרד חייב אותם במיידית.
אלירן זרד: אחרי שחייבו אותם מה קורה?
אלירן זרד: אין לי תשובה לגבי זה.
וליד טאהא: ניתן לאלירן לסיים את הסקירה שלו ואז ניתן אפשרויות דיבור.
אלירן זרד: המשרד בתשובה לשאלות שלנו מכיר בכך שהשירות בצורה הזאת יהיה פחות טוב מהשירות על גבי תשתית נייחת, אבל מכל השיקולים הקיימים זאת ההחלטה שהתקבלה.
וליד טאהא: שגם הוא לא טוב, דרך אגב.
וליד טאהא: הוא יהיה פחות טוב מהשירות שגם הוא לא טוב.
אלירן זרד: כן, אז תיכף אנחנו נגיע לשירות שקיים היום.
אלירן זרד: בנוסף לזה הייתה ישיבה על זה לפני שבוע בוועדת הכלכלה, שם גם המשרד ציין שהם בעיקרון ממוקדים בדחיפה של הנושא של הסיבים האופטיים.
אלירן זרד: שוב, המסמך הזה לא עסק בהם, זה נושא נפרד שצריך להתייחס אליו, אבל המשרד אומר שבאמת זה הדבר העיקרי היום מבחינתם ועל זה הם עובדים במרץ.
אלירן זרד: יש עוד חלק שעוסק במהירות הגלישה, האם אנחנו רוצים להיכנס אליו קצת?
וליד טאהא: כן, בקצרה.
וליד טאהא: כי הוא חשוב מאוד.
אלירן זרד: כן, אז אחת הטענות שעלתה בבקשת המסמך, וזה גם עלה בוועדת הכלכלה בשבוע שעבר, זה שיש הבדלים בין מה שמובטח על ידי החברות למה שמתקבל בפועל.
אלירן זרד: אז אמרנו כבר קודם שביישובים האלה שהוט לא מחוברת יש את ההבדלים האלה, אבל אנחנו רואים שבחוק באופן כללי לא מוגדר רף.
אלירן זרד: ממה שאנחנו בדקנו בתקנות, ברישיונות, לא מוגדר רף מינימלי של אספקת אינטרנט לחברות, הן לא מחויבות ברף מסוים שזה בתור מינימום.
וליד טאהא: אבל החבילה מול הלקוח כן מגדירה.
אלירן זרד: החבילה מול הלקוח, זה בדיוק העניין, הרישיונות כן מגדירים פרסום, מלבד המהירויות המקסימליות הם תמיד אומרים עד מהירות כזאת וכזאת, הם מחויבים גם לרשום מ-, זאת אומרת מאיזה מהירות האינטרנט יפעל, מהירויות מינימליות.
וליד טאהא: החוזה מול הלקוח הוא עד?
וליד טאהא: או שיספקו לו נגיד 50 - - -
אלירן זרד: יש לנו פה קטע מהרישיון של החברות, זה מה שמחויב.
אלירן זרד: כשהם מפרסמים את השירות הם חייבים לפרסם את כל הקצבים האלה, גם את ההורדה המקסימום ומינימום וגם את ההעלאה מקסימום מינימום, וזה גם צריך להיות באותה הבלטה.
ג'אבר עסאקלה: וזה קורה בפועל?
אלירן זרד: זה עניין משפטי אם זה קורה בפועל.
ע'דיר כמאל מריח: לא, בוועדת הכלכלה לפני שבוע נציגת הוט אמרה שהם - - -
וליד טאהא: בפועל זה לא קורה?
אלירן זרד: לא, אם זה באותה הבלטה זה עניין משפטי לעסוק בו.
אלירן זרד: הן עומדות בפועל בזה שהן מפרסמות.
אלירן זרד: בדקנו מה שהן מפרסמות - - -
וליד טאהא: מחייב פרסום של מהירות הגלישה.
אלירן זרד: כן.
אלירן זרד: מה שאתם רואים לפניכם זה באמת במה הן מחויבות, אז יש כל מיני חבילות, אתם יכולים לראות חבילות של עוד 500, 200, 100, כל החבילות שבזק מפרסמת.
אלירן זרד: אפשר לראות למשל שהוט מפרסמת מהירות של חבילה של עד 500, המינימלי זה 0.01 מגה בייט לשנייה.
אלירן זרד: זה מ-0.01 מגה בייט בשנייה ל-500, זה טווח המהירות שהם מפרסמים.
ע'דיר כמאל מריח: מה זה מקסימלית עשר?
אלירן זרד: מהירות העלאה.
אלירן זרד: בדרך כלל פחות מתייחסים לזה.
אלירן זרד: כשאנחנו מדברים על אינטרנט מדברים בדרך כלל על מהירות הורדה וכשהחברות מפרסמות מה שהן מפרסמות זה בדרך כלל, אצל בזק עד 15, 40 ו-100, ואצל הוט עד 100, 200 ו-500.
אלירן זרד: היום יש עוד כמה רפים בעקבות ההחלטה ב-2019, אבל בגדול אלה החבילות של האינטרנט הנייח.
אלירן זרד: כשהם מפרסמות עד 500 זה מתחיל מ-0.01, ככה לגבי כל החבילות של הוט.
אלירן זרד: גם לגבי בזק, כשהם מפרסמים עד 100 אז זה מתחיל מ-40, זאת אומרת זה בין 40 ל-100, בין 20 ל-40 וכו'.
היבה יזבק: אז מה זה אומר לגבי היישובים הערביים?
אלירן זרד: זה נכון לכל הארץ.
אלירן זרד: לגבי ממוצע, אין לנו נתונים רשמיים של ממוצעים, בטח לא לפי אזורים.
קריאה: למה אין נתונים?
אלירן זרד: אחת הסיבות, כשפנינו למשרד וביקשנו את הנתונים האלה, הם טוענים שאין כיום תקן למדוד את הדברים האלה, אין כלי מדידה שיכול בצורה ודאית למדוד מהירות בפועל אל מול מהירות מובטחת ושהם פועלים לפתח כלי כזה.
וליד טאהא: אז מי יידע מה הם נותנים?
וליד טאהא: אף אחד לא יידע מה הם נותנים.
וליד טאהא: טוב, אני רוצה להודות לך, אלירן.
אלירן זרד: רק משפט אחרון, הם כן, לטענת המשרד, ממש בשבוע שעבר הם אמרו, פועלים לפיתוח של כלי אובייקטיבי שיהיה אפשר למדוד את המהירות ולהשוות אותה למה שהחברה מבטיחה וגם פועלים להקים פלטפורמה של שקיפות, שחברות יהיו מחויבות לפרסם בכל אזור את הממוצעים של המהירויות שם.
אלירן זרד: הם גם אומרים כמה זמן נראה להם שיהיה להם את הכלי הזה?
וליד טאהא: הם לא יכולים להתחייב.
וליד טאהא: לא, אפשר להתחייב, הם לא רוצים לעמוד בהתחייבויות.
וליד טאהא: אלירן, תודה רבה לך, מחלקת המחקר והמידע של הכנסת, עבודה יפה ומסודרת.
וליד טאהא: אני רוצה גם להודות לכל חברי הכנסת שכיבדו אותנו בנוכחותם, ליו"ר הוועדה, מר יעקב טסלר, שגם נתן לי את הזכות לנהל את הישיבה.
וליד טאהא: לכבוד לי.
וליד טאהא: תודה רבה, אדוני היושב ראש.
וליד טאהא: לחברת הכנסת ע'דיר, סעיד אלחרומי, היבה יזבק, ג'אבר עסאקלה ולכל הנוכחים.