GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עאדל בדיר: האופציה הזאת של להישאר עם תאגיד מעיינות המשולש כשרמת השירות מאוד ירודה, המצב הפיננסי שלו מאוד מאוד קשה.
עאדל בדיר: כל אופציה אחרת, לשנות, להוסיף, לגרוע, לתמוך, להפריד אותנו, הייתי מקבל אותה בשמחה.
עאדל בדיר: כל יום אני מקבל לפחות עשר פניות אלי כראש רשות.
עאדל בדיר: מה קורה עם שאר חברי המועצה או הפקידים, כל יום עשר פניות מהציבור בעניין תלונות בעניין של תאגיד המים.
וליד טאהא: עאדל, אני מבין שהאזרחים יודעים לפנות לרשות המקומית כדי לבוא בטענות נניח על זרימת ביוב בכביש כתוצאה מסתימה או כתוצאה מכל דבר אחר.
וליד טאהא: פנו אלינו תושבים מכפר קאסם שהתלוננו על התופעה.
וליד טאהא: אני מבין שאין קשר למעשה בין התושב לבין התאגיד והם באים בטענות אליכם, אז איך זה מסתדר?
עאדל בדיר: הכתובת תמיד היא המועצה המקומית, הרשות המקומית.
עאדל בדיר: תסתכל בכל פניות הציבור או התלונות של הציבור.
עאדל בדיר: נכון, יש חלק שקשורים לשירות שנותנת העירייה אבל 80% מתלונות הציבור בעניין של השירותים קשור לתאגיד המים.
עאדל בדיר: אני לא יכול להגיד לתושב שזה קשור לתאגיד המים, אנחנו לא הכתובת.
עאדל בדיר: האזרח, לא מעניין אותו החלוקה הזאת בין תאגיד המים לבין הרשות.
עאדל בדיר: יש לו כתובת, רשות מקומית, ראש רשות, הפקידים.
עאדל בדיר: הם הכתובת שלו.
עאדל בדיר: אם בכל זאת מתעקשים להשאיר את תאגידי המים, צריך לתת לכל רשות אוטונומיה.
עאדל בדיר: אם הרשות מצליחה, זה טוב לתושבים.
עאדל בדיר: אם הרשות פחות מצליחה, זה מקרין, אבל לא יכול להיות שכמה שאנחנו לא נעשה כרשות מקומית, עדיין אנחנו מפגרים בעניין של שירות לתושב, הרבה מאוד בגלל כל השירות שמקבל התושב מתאגידי המים.
וליד טאהא: תודה רבה ראש העיר כפר קאסם, עו"ד עאדל בדיר.
וליד טאהא: אם אתה רוצה לסכם במשפט, בבקשה.
וליד טאהא: אם לא, ממשיכים.
עאדל בדיר: מה שאני אומר, אני הייתי בקשר ישיר עם אפי דביר כשעלה הנושא לצרף רשות מקומית יותר גדולה, למשל טייבה, עם יותר סמכויות.
עאדל בדיר: אני הראשון שהסכמתי.
עאדל בדיר: אני מבקש שתמצאו לנו כל פתרון אחר מלבד המצב הקיים נכון להיום.
עאדל בדיר: הייתי מעדיף לתת לכל רשות לנהל את העניין של המים והביוב לבד.
עאדל בדיר: אם הם מצליחים, אם הם טובים אז שיהיה טוב להם.
עאדל בדיר: אם הם פחות טובים, אז שהתושבים שלהם יסבלו.
עאדל בדיר: לא משנה מה שהרשות עושה בתוך הכפר או העיר שלה, זה עדיין תלוי באחרים איך הם מתנהלים מול התושבים.
וליד טאהא: תודה רבה עו"ד עאדל בדיר, ראש העיר כפר קאסם.
עאדל בדיר: תודה רבה לכם.
וליד טאהא: איתי, אתה שומע אותנו?
איתי שגיא: שומע.
וליד טאהא: איתי, אתה מנהל אגף פיתוח משק מים וביוב עירוני ברשות הממשלתית.
וליד טאהא: שמעת את עו"ד עאדל בדיר, ראש העיר כפר קאסם.
וליד טאהא: שמעת את הטענות שלו.
וליד טאהא: הוא למעשה משקף את המציאות שבה גם חי התושב בעיר שלו, ואת המרמור מההתנהלות של התאגיד.
וליד טאהא: זה חתונה קאתולית?
וליד טאהא: זה מה שיש?
וליד טאהא: הוא צריך לחיות עם זה או שאפשר לדבר על נוסחאות אחרות?
איתי שגיא: אני חושב שהתשובה צריכה להגיע דווקא מעו"ד ורדי שמתעסק בנושא הממשל-תאגידי.
איתי שגיא: אנחנו מתעסקים יותר בהנדסה ופיתוח של התשתיות.
וליד טאהא: היו לו המון טענות גם על פיתוח התשתיות.
איתי שגיא: אנחנו מלווים את התאגיד כבר לא מעט שנים בנושא.
איתי שגיא: אנחנו לא מכירים תלונות כאלה.
איתי שגיא: ככל שיש תלונות כאלה, אנחנו מטפלים בהן באופן מיידי.
איתי שגיא: רק להגיד שרשות המים משקיעה המון כסף בתשתיות בתאגיד מעיינות המשולש: כפר קאסם, טירה וג'לג'וליה, אז אם יש משהו יותר ממוקד, נשמח לענות.
וליד טאהא: טוב, אז בינתיים תודה רבה לך.
וליד טאהא: חברת הכנסת אימאן ח'טיב, בבקשה.
אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם, תודה רבה חברי ווליד על הנושא החשוב הזה.
אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה ליו"ר הוועדה על שהסכים באמת לקיים את הדיון הזה.
אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להתמקד בעיקר בשתי נקודות.
אימאן ח'טיב יאסין: הנקודה הראשונה שהתרעתי עליה זה מתחילת הקורונה וכל המשבר הכלכלי שנכנסו אליו התושבים, וכל האחוזים הגבוהים של המובטלים במיוחד בתוך החברה הערבית, וכל הנושא של המחירים שבעיניי הם מאוד מופקעים, בכלל של המים.
וליד טאהא: צריך להגיד משפט בעניין הזה.
וליד טאהא: היושב-ראש ניהל דיון על מחירי המים.
וליד טאהא: רשות המים הסבירו שהדבר אינו נתון בידי התאגידים, שזה נמצא בידי רשות המים ורשות המים מתנהלת באופן סגור.
וליד טאהא: מהגבייה שלהם כתוצאה מעלויות המים הם גם מתחזקים את עצמם ואת התאגיד שלהם ולא מקבלים תמיכה, אז כדי שנשים את הדברים דיוקם, התאגידים לא בדיוק הכתובת למחירי המים.
יעקב טסלר: היא זועקת את הזעקה של האזרח.
אימאן ח'טיב יאסין: אני לא מפנה את זה לתאגידים כי הדיון זה הנושא, ובטח רשות המים, יש מישהו שאחראי עליה.
אימאן ח'טיב יאסין: היא לא מתנהלת באופן עצמאי יש מאין, מדינה בתוך מדינה.
אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שזאת אחריות של המדינה וצריך לשים את הנושא הזה על שולחן הממשלה.
אימאן ח'טיב יאסין: אי אפשר בתקופה הזאת, במיוחד בתקופה הראשונה שחודשיים-שלושה אנשים, ויש כאלה שעדיין ממשיכים להיות בבתים.
אימאן ח'טיב יאסין: התקופה של הקיץ, הילדים גם בבית.
אימאן ח'טיב יאסין: הצריכה של המים גדלה פי כמה וכמה.
אימאן ח'טיב יאסין: צריך להקל קצת בנושא הזה ולהתחשב בתושבים.
אימאן ח'טיב יאסין: זה לא סיבה בעיניי להגיד שרשות המים מתנהלת באופן עצמאי ולכן היא מתחזקת גם את עצמה.
אימאן ח'טיב יאסין: מה שאנחנו רואים, שגם תאגיד המים, זה כל הנושא של ההפרטה שהגענו עד לנקודה הזאת.
אימאן ח'טיב יאסין: גם הם משלמים כאילו יש עוד תשלום ועוד תשלום ועוד תשלום.
אימאן ח'טיב יאסין: מי משלם בסוף?
אימאן ח'טיב יאסין: האזרח הפשוט.
אימאן ח'טיב יאסין: זה לא יכול להימשך ככה וצריך לשים את זה על השולחן ולדון בזה אפילו בדיון מיוחד.
אימאן ח'טיב יאסין: לא יודעת מי יהיו הגורמים הרלוונטיים אבל צריך להביא את זה לדיון מיוחד ולמצוא פתרון לפחות לתקופה של הקורונה.
אימאן ח'טיב יאסין: הנושא השני זה כל הנושא של איכות המים שאנחנו מקבלים.
אימאן ח'טיב יאסין: אני עדיין זוכרת את המים הטבעיים ששתינו בתוך היישובים בלי כל הריח של הכלור.
אימאן ח'טיב יאסין: גם יש את הצבעים ולפעמים יש גם חרקים.
אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שזה לא מקובל ולא בריא ולא הגיוני ולא חוקי.
אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו לא נדבר עכשיו על כל הנושא של התשלומים והאכיפה ואיך מתייחסים, כי יש לזה דיון נוסף שיהיה בוועדת הכלכלה.
אימאן ח'טיב יאסין: זה חוזר לשתי הנקודות, גם המחירים וגם האיכות של השירות.
יעקב טסלר: אם משלמים כבר, שישלמו על איכות.
אימאן ח'טיב יאסין: בדיוק, לפחות שנשתה מים בריאים.
אימאן ח'טיב יאסין: הדבר האחרון שאני רוצה לדבר עליו גם כאישה, גם כעקרת בית, כל הנושא של הניתוקים.
אימאן ח'טיב יאסין: לא יכול להיות שמנתקים, אפילו שצריך לתקן.
אימאן ח'טיב יאסין: אני יכולה להבין שיש פיצוץ ואין מנוס, אז באמת מנתקים כדי גם לשמור על המים ולתקן את הנזק, אבל כדי לעשות עבודות תחזוקה וכל מיני דברים, לנתק בזמנים כאלה קשים למשל בסופי שבוע שכולם בבית, אפילו אנשים ונשים שעובדים, הם נמצאים בבית ואין אפשרות לעשות כלום.
יעקב טסלר: ממה נובע הניתוקים, עקב עבודות?
אימאן ח'טיב יאסין: אומרים עבודות.
יעקב טסלר: לא מתריעים מראש?
אימאן ח'טיב יאסין: אפילו שמתריעים יום לפני, בערב, או יום לפני בצהריים.
וליד טאהא: יש גם מקרים שלא מתריעים.
אימאן ח'טיב יאסין: בדרך כלל לא מתריעים.
יעקב טסלר: אני לא זוכר, כמה זמן לפני זה צריכים להתריע?
וליד טאהא: כשמנתקים מים, על פי חוק, כמה זמן צריך להתריע?
ורד קירו-זילברמן: לצורך עבודות תחזוקה?
ורד קירו-זילברמן: יש להם את הכללים ולפי הכללים הם חייבים להודיע לפחות יומיים.
יעקב טסלר: שבוע, יום, שעה, שעתיים?
ורד קירו-זילברמן: א', זה צריך לפנות לרשות המים אבל ממה שאני יודעת, יומיים, הם צריכים להודיע.
ורד קירו-זילברמן: הם צריכים לתלות הודעות, הם צריכים להודיע בכל האמצעים שהם יכולים להודיע על ניתוקי מים.
ורד קירו-זילברמן: לגבי מוסד חינוך, יש להם חובה גם לחבר את מוסד החינוך לסניטציה ומים חלופיים.
ורד קירו-זילברמן: זה לעניין מה שאמר היושב-ראש.
אימאן ח'טיב יאסין: אין בעיה בלעשות את התחזוקה אבל לבחור גם את הזמנים הנכונים.
אימאן ח'טיב יאסין: לא יתכן שבסוף השבוע ינתקו את המים.
יעקב טסלר: תתכננו את העבודות לא לסופי שבוע, לא בזמנים שיש את העומסים.
אימאן ח'טיב יאסין: בדיוק.
אימאן ח'טיב יאסין: הדבר האחרון, צריך לזכור שישנם אלפי אם לא עשרות אלפי בתים בתוך החברה הערבית, במיוחד בדרום, תיכף חברי סעיד גם ידבר על זה, שאין להם חיבור למים בכלל.
אימאן ח'טיב יאסין: מי שיש לו חיבור זה מרחק של לפעמים קילומטרים, ואוסרים עליהם גם לעשות את הצינורות מתחת לאדמה ואז כל הזמן אתה תקבל רק מים חמים.
אימאן ח'טיב יאסין: צינורות שחורים מעל האדמה, מרחקים.
אימאן ח'טיב יאסין: עד שמגיע המים, כל הזמן זה מים חמים.
יעקב טסלר: אני רוצה רק לפנות דקה לאיתי שגיא.
יעקב טסלר: אתה אומר שהנושא הזה של כל השירות לא קשור אליך.
יעקב טסלר: אני כן רוצה לשאול אותך שאלה שלמיטב ידיעתי זה כן קשור אליך, הנושא של איכות המים.
יעקב טסלר: זה מה ששמענו כרגע, שמגיעים מים בצבעים שונים ומשונים.
יעקב טסלר: אתה מכיר את התופעה או שגם במקרה הזה אתה לא מכיר?
איתי שגיא: לא אמרתי שאני לא מכיר את התופעות, אמרתי שהאמירות שנאמרות כאן מאוד כלליות, אז אם אפשר למקד, אפשר לפתור את הבעיות, אבל נגד אמירות כלליות קשה לנו להתייחס.
יעקב טסלר: האם אתה מכיר את התלונות שמגיעות אליך מתושבים או מראשי העיריות, שהמים בבתים הם בצבע צהוב או עוד כל מיני סוגי צבעים, ואם כן, מדוע זה מגיע ככה ומה עשיתם והאם תיקנתם והאם שיניתם את זה?
איתי שגיא: ראשית, התלונות לא מגיעות אלי באופן אישי.
איתי שגיא: אנחנו מכירים את התופעה, היא נקראת מים אדומים.
איתי שגיא: היא קרתה לפני כמה שנים וקורית גם עכשיו בטייבה.
יעקב טסלר: אני חייב להתפרץ.
יעקב טסלר: אתה חושב שהשאלות שאני שואל אותך, אני שואל אותך באופן אישי?
יעקב טסלר: אני לא פונה איתי כשם איתי, אני פונה אליך כשאתה עובד ברשות ואני לא מתכוון אליך אישית, אז אנא ממך אל תגיד שזה לא מגיע אליך אישית.
יעקב טסלר: אני רוצה לשאול שאלה אחרת.
יעקב טסלר: מה התפקיד שלך?
יעקב טסלר: מנהל אגף פיתוח משק מים וביוב עירוני.
יעקב טסלר: מה הגדרת תפקידך?
יעקב טסלר: מה אתה עושה בחברה?
יעקב טסלר: מה זה פיתוח משק מים?
איתי שגיא: אמרת שאתה לא פונה באופן אישי.
איתי שגיא: אני אנסה לענות לך לגבי המים האדומים.
יעקב טסלר: את מי אתה מייצג בחברה?
יעקב טסלר: מה אתה עושה שם?
איתי שגיא: אתה רוצה שאני אענה לך על תופעת המים האדומים או על שאלה אחרת?
איתי שגיא: לא הבנתי.
יעקב טסלר: על שתי השאלות אני רוצה תשובות.
יעקב טסלר: את הסדר, איך שנוח לך.
איתי שגיא: אוקי, אז אני אענה לך קודם על המים האדומים כי אני חושב שזה לב העניין.
איתי שגיא: תופעה של מים אדומים קורית כאשר משתנה מקור אספקת המים וכתוצאה ממצב לא תקין של תשתיות המים או במרחב הפרטי או במרחב הציבורי.
איתי שגיא: התופעה הזאת מטופלת וטופלה גם היום בטייבה, ונמצא פה תאגיד מי עירון, הוא יכול לשתף אותך, גם במימון של תשתיות להחלפה של אותן תשתיות וגם בנושא של החזרת מקורות המים לכאלה שלא יתרמו - - -
יעקב טסלר: זאת אומרת שהדבר הזה, אנחנו יכולים לראות שפתרו את הבעיה, מהיום והלאה אנחנו לא נראה את הצבעים במים?
יעקב טסלר: התגברתם על הבעיה?
איתי שגיא: התופעה הזאת בטיפול.
איתי שגיא: שוב, אני אומר, תאגיד מי עירון נמצא פה והוא יכול לספר לך בדיוק על העבודה שנעשית.
וליד טאהא: לא, לא, אנחנו לא ממקדים את זה לתאגיד ספציפי.
וליד טאהא: יש לנו תופעה חוזרת על עצמה בכל התאגידים ואני מבקש לא להפוך את זה לדיון ספציפי, לא בעיר ספציפית ולא בתאגיד ספציפי.
איתי שגיא: ככל שהתופעה הזאת מגיעה לפתחינו, היא מטופלת באופן מיידי.
איתי שגיא: היא קרתה בשנים האחרונות גם בכרמיאל והיא טופלה, היא קרתה גם בתאגיד אל-עין והיא טופלה, גם במי הגליל והיא טופלה, גם בעכו והיא טופלה.
איתי שגיא: בכל תאגיד שהתופעה הזאת קורית, היא מטופלת באופן מיידי ואתם יכולים לבדוק את זה.
יעקב טסלר: לגבי התפקיד, מה התפקיד הזה בעצם?
איתי שגיא: התפקיד הזה בעצם כשמו כן הוא.
איתי שגיא: יחד עם זאת רשות המים עברה רה-ארגון, ככה שבמבנה הקודם היינו אחראים רק לרשויות המואגדות בתאגידי המים וביוב בכפוף לחוק - - -
וליד טאהא: טוב, תודה רבה.
וליד טאהא: אנחנו עדיין מחכים שאפי יעלה גם למסך כי הוא אולי ייתן תשובות על מה שאתה לא נתת.
וליד טאהא: חבר הכנסת סעיד אלחרומי, ספר לנו על המים בנגב.
וליד טאהא: חמים, קרים, יקרים, זולים?
סעיד אלחרומי: תודה חבר הכנסת ווליד, תודה לכבוד היושב-ראש.
סעיד אלחרומי: אני רוצה לדבר על התאגידים בכלל כמי שליווה לפני עשור את כפיית התאגידים על הרשויות המקומיות וכפיית ההפרטה.
סעיד אלחרומי: בעצם לקחו את אחד התפקידים העיקריים של הרשות המקומית, של קברניטי היישובים והפריטו את זה בטענה של שיפור השירות, להוציא את זה מהפוליטיקאים, להוציא את זה מהפוליטיקה המקומית.
סעיד אלחרומי: בפועל לא השתנה כלום, רק תוספת מחיר לתושב כי כבר יש לנו חברה.
סעיד אלחרומי: מי שמספק את המים, זו חברה, גובה מע"מ מהתושבים ולכן מחירי המים עלו.
סעיד אלחרומי: לכל תאגיד הוקם גוף מנהל.
סעיד אלחרומי: התושב עצמו לא נפגש.
סעיד אלחרומי: אין הטאץ' הזה עם הגוף המנהל.
סעיד אלחרומי: הגוף המנהל הוא בעצם ראשי הרשויות או מי מטעמם והם הסתתרו מאחורי מנכ"ל התאגיד, מאחורי אנשי המקצוע שנבחרו לתאגיד הזה, לכן כשהתושב מגיע לראש הרשות המקומית, להנהגה המקומית בתלונות על תאגיד המים, אומרים לו, אנחנו איתך, מה פתאום, כאשר בפועל הם מנהלים את תאגידי המים.
סעיד אלחרומי: הם על פי חוק מנהלים את תאגידי המים ולכן יש להם אחריות לא מבוטלת בנושא.
סעיד אלחרומי: אז אמרנו שלושה דברים: א', הפרטה בכפייה על השלטון המקומי.
סעיד אלחרומי: נכפה על השלטון המקומי.
סעיד אלחרומי: אני זוכר כראש רשות בסוף 2008 וגם כחבר מועצה ב-2010, איימו עלינו כחברי מועצה וכראשי רשויות בקנסות ובסנקציות תקציביות אם המליאה לא תאשר את ההצטרפות לתאגיד.
וליד טאהא: המליאה, מועצת הרשות.
סעיד אלחרומי: מועצת הרשות המקומית, לכן המדינה לוקחת אחריות מאוד רצינית בנושא הזה ופישלה בגדול.
סעיד אלחרומי: בנגב קורה דבר הפוך.
סעיד אלחרומי: חברת מקורות, ברגע שהמדינה והרשויות עברו לתאגידים, בעצם העלתה את מחירי המים לאנשים ולכפרים שלא מחוברים לתאגיד מתוקף היותם כפרים לא מוכרים בנגב.
סעיד אלחרומי: לדוגמא, כפר וואדי אל-נעם, כפר שרייגין, כפר ביר אל-משאש ועוד ועוד יישובים.
סעיד אלחרומי: היישובים האלה, הכפרים הלא מוכרים, תאגידי המים לא מחברים אותם כי אין להם סמל ישוב.
יעקב טסלר: אין להם את האפשרות.
סעיד אלחרומי: זה הביצה והתרנגולת, פשוט מאוד.
סעיד אלחרומי: שתי המועצות האזוריות, נווה מדבר ואל קאסום לקחו אחריות על נושא החינוך והרווחה בכפרים הלא מוכרים, אבל משום מה נושא המים, אף אחד לא לקח עליו אחריות, שזה מוצר בסיסי.
סעיד אלחרומי: זה כמו חינוך, רווחה, מים.
סעיד אלחרומי: זה דבר שבלעדיו אי אפשר, לכן בכפרים הלא מוכרים היום, אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, יש ישובים שמשלמים 14 שקל לקוב מים, יש שמשלמים 20 שקל לקוב מים בכפרים הלא מוכרים.
סעיד אלחרומי: מעבר לכך, דיברה חברתי אימאן על משיכת קווי מים לקילומטרים רבים, לשבעה קילומטר, לשמונה קילומטר כי חברת מקורות לא מאפשרת לפתוח נקודות מים על הצירים הראשיים בצמוד לכפרים האלה.
סעיד אלחרומי: כמובן שהגוף שמעכב את כל המהלך הזה הוא הגוף הידוע לשמצה בנגב שנקרא רשות להסדרת התיישבות הבדואים, שזה גוף שנועד לעקור עשרות אלפי התושבים בכפרים הלא מוכרים, לכן סיפור המים בכפרים הלא מוכרים בנגב הוא סיפור מאוד עצוב, מאוד כואב, וללא התערבות רצינית התושבים יסבלו שנים רבות.
סעיד אלחרומי: בנושא התאגידים מילה אחרונה, אדוני היושב-ראש.
סעיד אלחרומי: אני שוב מודה לך על העלאת הנושא הזה, על הדיון החשוב הזה.
סעיד אלחרומי: לדעתי צריך לעשות סקירה בכל היישובים הערבים לגבי תפקודם של תאגידי המים, והגיעה העת שאיפה שאין תפקוד טוב, כן להחזיר את זה לרשויות המקומיות.
וליד טאהא: יכול להיות שזה העבודה שלנו כחברי כנסת.
סעיד אלחרומי: ברור, בחקיקה כן להחזיר את זה כי אי אפשר לזרוק את האחריות על התאגידים כאשר גם קברניטי היישוב והמדינה הם שותפים להנהלת התאגידים האלה.
סעיד אלחרומי: תודה, אדוני.
וליד טאהא: תודה רבה חבר הכנסת סעיד אלחרומי.
וליד טאהא: אנחנו נשמע עוד מעט את אפי דביר אבל לפני זה, סלאח נאסר, מנכ"ל תאגיד מיאהקום.
וליד טאהא: סלאח, תגיד לאיזה ישובים התאגיד שלך נותן שירות ותן לנו סקירה מהמבט שלך על המון טענות שעולות מהתושבים לגבי תפקוד התאגידים.
סלאח נסאר: אני מודה לך אדוני שנתת לי הזדמנות לדבר.
סלאח נסאר: התאגיד שלנו משרת כשבע רשויות מקומיות.
סלאח נסאר: אני אתחיל בצפון ואנחנו נדרים: זה מועצה מקומית בועיינה נוג'ידאת, זה טורעאן, כפר כנא, משהד, עין מאהל, דבוריה, שיבלי ואום אל-גנם.
וליד טאהא: כמה תושבים ביחד בכל היישובים האלה?
סלאח נסאר: יש 87,000 תושבים ואנחנו עתידים לצרף, מחר יש לנו שיחה, עוד שתי מועצות אזוריות שהן עליהן חובה להתאגד.
סלאח נסאר: מחר יש לנו שיחה בכדי לצרף אותם אלינו לפי בקשת ראשי הרשויות.
וליד טאהא: מה זאת אומרת אין עליהן חובה להתאגד?
סלאח נסאר: חוק תאגידי מים וביוב משנת 2001 חייב את המועצות המקומית להתאגד, ולא חייב את המועצות האזוריות.
סלאח נסאר: היות ועסקינן בשתי מועצות אזוריות בתחום השיפוט בחברה הערבית, מועצה אזורית אל-בטוף ובוסתן אל מרג', יש שם פניות חוזרות ונשנות גם לוועדות בכנסת שהם רוצים להתאגד.
סלאח נסאר: אנחנו מחר בשיחת זום ביחד עם הממונה.
סלאח נסאר: יורשה לי אדוני להתייחס.
סלאח נסאר: אנחנו הוקמנו בשלהי 2008, תחילת 2009 כאשר אחוז הפחת ברשויות המקומיות היה כ-50% ואחוז הגבייה כ-30%.
סלאח נסאר: מים לא היו גם למי ששילם מים.
סלאח נסאר: חברת מקורות ניתקה את המים גם למי ששילמו מים, ניתקה לכלל היישוב.
סלאח נסאר: אני נכנסתי לתפקיד בדיוק באותה שנה כאשר איש לא האמין בתאגידים בחברה הערבית.
סלאח נסאר: אמנם החברה הערבית היא חברה חלשה ולא מתוך בחירה.
סלאח נסאר: אני לא אכנס לפוליטיקה אבל היא חברה חלשה.
סלאח נסאר: רוב היישובים הם בסוציו-אקונומי 2 ו-3.
סלאח נסאר: התחלנו דרכנו.
סלאח נסאר: אנחנו היום נמצאים, אדוני, אני גם מציע לכם לזמן גם ראשי רשויות מהתחום שלנו.
סלאח נסאר: חבל לבוא לתקוף את כל התאגידים באופן גורף.
סלאח נסאר: התאגידים ברובם נותנים שירות, ושירות מצוין.
וליד טאהא: סלאח, אף אחד לא תקף את התאגידים באופן גורף אבל תאגידים הוקמו כדי לטייב את השירות לאזרח, ואם יש טענות לגבי השירות, התאגידים צריכים לשמוע.
וליד טאהא: זה לא צריך לקומם אותך.
סלאח נסאר: לא מקומם אותי.
סלאח נסאר: אני אומר, לא צריך לשפוך את התינוק עם המים.
סלאח נסאר: אני רוצה לציין כאן אדוני כאן איזושהי דוגמא.
סלאח נסאר: בתקופת הקורונה התאגיד שלנו נרתם ונתן שירות ל-20 רשויות מקומיות ערביות בנושא הקורונה כי לא קיים מוקד ברשויות הערביות.
סלאח נסאר: אנחנו נתנו את שירותי המוקד שלנו לכל נושא הקורונה ללא תשלום, בחינם, כדי לעזור לחברה, אז יש תאגידים שנותנים שירות.
וליד טאהא: איזה שירות של קורונה הוא נתן?
סלאח נסאר: שירותי מוקד.
סלאח נסאר: הרי היו המון פניות לרשויות המקומיות.
סלאח נסאר: הרשויות, כידוע, אחרי 16:00 אין מי שיענה לטלפונים.
סלאח נסאר: המוקד שלנו עבד 24 שעות לפי אפיונים של הרשויות עצמן.
סלאח נסאר: אנחנו ישבנו, אפיינו את הפניות עם אנשי מקצוע ונתנו שירותי מענה.
סעיד אלחרומי: סלאח, זה לא התפקיד שלכם.
סעיד אלחרומי: אם הרשויות המקומיות לא עשו את העבודה שלהן במהלך הקורונה ופספסו, עם כל הכבוד, זה לא התפקיד שלהם.
סעיד אלחרומי: התפקיד שלכם הוא גריידא לספק שירות מים לתושבים.
סלאח נסאר: אני לא אומר שאני בא להחליף את הרשות, חס וחלילה.
סעיד אלחרומי: גם חברת החשמל יכולה להקים חמ"ל ולהגיד, אני שירתי בתקופת הקורונה ותשמרו עלי.
סעיד אלחרומי: התפקיד שלכם לתת שירות לתושב בענייני מים.
וליד טאהא: סלאח, עוד דבר.
וליד טאהא: תתייחס לטענות של התושבים לגבי הבעיות שהם מעלים לגבי איכות המים, לפעמים ניתוקים ללא הודעה מוקדמת כאילו לא צריך להודיע לאף אחד.
וליד טאהא: מחירים, אני יודע שזה לא התחום שלכם אבל דברים בסיסיים בשירות.
וליד טאהא: תתייחס לזה כי יש לנו גם ראשי רשויות, אורחים על הזום, צריך לקבל אותם.
וליד טאהא: בבקשה.
סלאח נסאר: אני מודה לך, אדוני.
סלאח נסאר: לא התכוונתי להתרברב ולהגיד שאני עושה עבודה של מישהו אחר.
סלאח נסאר: זה צמח כשיתוף פעולה ביני לבין כל הרשויות המקומיות.
סלאח נסאר: לגבי ניתוקי מים, יש אמות מידה שאנחנו מכוחם עובדים.
סלאח נסאר: אמות המידה מחייבות את כל התאגידים באופן גורף להודיע על ניתוק מים, אם זה עבודה יזומה, 48 שעות, ואכן אנחנו פועלים כך.
סלאח נסאר: אנחנו שולחיםSMS לכל ישוב כשאנחנו מתכננים עבודות.
וליד טאהא: שולחים SMS לאזרח?
סלאח נסאר: כן, אדוני, באופן גורף.
קריאה: בשכונה ספציפית שהולכים לנתק, שולחים לאזרחים SMS?
סלאח נסאר: אכן כן, אדוני.
קריאה: זה שייך לתאגיד שלך, זה לא משהו ששייך לכל התאגידים.
קריאה: אני בחיים שלי לא קיבלתי SMS כזה.
סלאח נסאר: אני הייתי מציע לפנות לחברת הכנסת סונדוס סלאח שגרה בתחום השיפוט שלנו.
סלאח נסאר: היא מקבלת גם הודעות מאיתנו.
סלאח נסאר: אני אומר מה התאגידים אמורים לעשות.
סלאח נסאר: התאגידים לפני עבודות יזומות צריכים להודיע 48 שעות.
סלאח נסאר: על פיצוצי מים, אדוני, אנחנו לא נוכל להודיע מבעוד מועד.
סלאח נסאר: עם קרות הפיצוץ ופתיחת העבודה אנחנו מודיעים לתושב כמה זמן אורך, ויש לנו אמות מידה שמחייבות אותנו לפתוח תחנות.
סלאח נסאר: אנחנו גם לא פעם דאגנו לשלוח לבתי ספר כשהיו בתי ספר, מים בבקבוקים מסודרים לכל תלמידי בתי הספר.
וליד טאהא: סלאח, על פיצוצים האזרח גם מקבל SMS על ניתוק?
סלאח נסאר: כשזה קורה ואני יודע שיש פיצוץ, הוא מקבל הודעה.
וליד טאהא: לפעמים אנחנו מקבלים מים בצבעים מגוונים.
וליד טאהא: המונה לפי מיטב הבנתי, איננו יודע להבחין בין צבעים.
וליד טאהא: הוא ממשיך לספור.
וליד טאהא: מה אתה אומר על הכמויות הנצרכות במים עם צבעים, שהם לא לשתייה ונזרקים כמובן?
וליד טאהא: אזרח פותח את הברז כדי לרוקן את כל המערכת מהמים המלוכלכים האלה.
וליד טאהא: למה הוא צריך לשלם?
וליד טאהא: אין לכם שיטה, אולי לזהות היכן שהיה אספקת מים לא נקיים כדי לתגמל גם את האזרח או שהוא צריך לשלם בכל מקרה?
סלאח נסאר: אדוני, מה שציינת הן פעולות שנובעות ממקור אספקת המים.
וליד טאהא: כן, כן, אבל מה לגבי התושב, זה שמשלם?
סלאח נסאר: כפי שציינתי, אדוני, אנחנו פועלים מכוח אמות מידה.
סלאח נסאר: למנכ"לים אין שום סמכות לפטור איזשהו תושב מתשלום.
סלאח נסאר: אם הכנסת או רשות המים תחוקק חוק שכל מים שזרמו בתקופה מסוימת, שאנחנו - - -
וליד טאהא: הבנו.
וליד טאהא: אתה אומר, זאת עבודה שלנו כחברי כנסת.
וליד טאהא: תודה רבה, סלאח נסאר, מנכ"ל תאגיד מיאהקום.
סלאח נסאר: תודה רבה לך אדוני, ולכל החברים.
וליד טאהא: נמצא איתנו על הזום סלים סליבי, ראש המועצה המקומית מג'ד אל-כרום.
וליד טאהא: שלום לך.
סלים סליבי: שלום וברכה.
וליד טאהא: לפניך דיבר סלאח נסאר.
וליד טאהא: אני מבין שאתם נמנים עם אותו תאגיד שלו.
סלים סליבי: לא, אנחנו מי הגליל.
וליד טאהא: שימו אותנו בתמונה של השירות שמקבל היישוב שלך מהתאגיד.
סלים סליבי: קודם כל אני אסביר בעיה טכנית.
סלים סליבי: יש לי דירקטוריון בתאגיד.
סלים סליבי: לפני שנה וחצי הסתיימה התקופה.
סלים סליבי: אני כבר שנה ומשהו לא יכול לחדש, כלומר אני בעל מניות בתאגיד כל פעם עושים לי בעיה.
וליד טאהא: מה זאת אומרת, של מי הבעיה?
סעיד אלחרומי: אין ליישוב נציג בדירקטוריון?
סלים סליבי: אין.
סלים סליבי: התאגיד אומר, הבעיה במשרד המים.
וליד טאהא: סלים, כמה יישובים אתם בתאגיד הזה?
סלים סליבי: אנחנו שבעה ישובים.
וליד טאהא: וסדר גודל של כמה תושבים בכל התאגיד?
סלים סליבי: יש יותר מ-100,000 אבל יש לי שלושה דירקטוריונים, כלומר יש כפרים שאני בעל מניות לא מיוצג.
סלים סליבי: זה דבר ראשון.
סלים סליבי: דבר שני, יש לנו בעיה עם התאגיד, זה איכות העבודה.
וליד טאהא: איכות השירות ללקוח אתה מתכוון?
סלים סליבי: לא, לא, אני עכשיו מדבר על המועצה, אחר כך אני אעבור ללקוח.
סלים סליבי: תמיד אין כסף להשקעות אבל כשהוא עושה את - - - , והוא יעשה לי חקירות, אף פעם לא מחזיר דבר לקודמתו, כל העבודה שלהם שוקעת.
סלים סליבי: זה עולה לי הרבה כסף כדי לתקן את הבעיות שהם עשו לי בתוך הכפר.
סלים סליבי: יש להם בעיה תמיד עם הקבלנים, יש להם בעיה תמיד עם הזמנים.
סלים סליבי: מה שצריך חודש לוקח להם הרבה זמן.
סלים סליבי: כשהם עושים לי קו מים או ביוב, אחרי שבוע כל החפירה שלהם שוקעת, אז מי שצריך לתקן זה אני, ראש המועצה.
וליד טאהא: למה אתה לא מחייב אותם לעשות את העבודה?
וליד טאהא: למה אתה צריך לתקן?
סלים סליבי: אנחנו שולחים מכתבים, מאיימים, פונים לרשות המים.
סלים סליבי: אף אחד לא שומע אותנו.
סלים סליבי: הם שנה וחצי לא נותנים לי דירקטוריון.
סלים סליבי: אתה חושב שהם ישמעו לי על העבודה שלהם?
סלים סליבי: יש לי עוד בעיה מאוד רצינית ויותר חשובה.
סלים סליבי: מג'ד אל כרום, יש לה מצב כל כך קשה.
סלים סליבי: בכל מזרח מג'ד אל כרום יותר מ-1,000 בתים.
סלים סליבי: יש בעיה יותר מעשר שנים, זה הצפת ביוב בכל מזרח הכפר.
סלים סליבי: התערבו חברי כנסת.
סלים סליבי: עשו קו גדול מכרמיאל עד משגב גם לפתור את בעיית גילון, קו קונבנציונלי של 70 מיליון.
סלים סליבי: הבעיה הרצינית היא מג'ד אל כרום כי כל הביוב של בועיינה נכנס מהקו של מג'ד אל כרום שהוא לא מספיק ועובר למשגב.
סלים סליבי: כבר ארבע שנים, כל שנה יש לי 1,000 בתים עם בריכה של ביוב.
סלים סליבי: התאגיד, רק להשלים את העבודה, הוא עדיין לא השלים.
סלים סליבי: ארבע שנים, כל שנה עם אותה בעיה, 1,000 בתים, יותר מ-4,000 בני אדם חיים בביוב.
וליד טאהא: מה זאת אומרת הוא לא משלים?
וליד טאהא: אין לו כסף?
סלים סליבי: תמיד אני מחכה לרשות המים.
סלים סליבי: בסך הכול התוצאה שלי, שאני חי, חצי הכפר בגלל שחוברו בועיינה ודיר אל אסד, שני כפרים שמעל מג'ד אל כרום, חוברו בתוך ביוב מג'ד אל כרום כדי להגיע למשגב, למט"ש, ויש לי חצי כפר.
סלים סליבי: אני לא אומר לך, בריכת ביוב.
סלים סליבי: יש לי 4,000 שחיים עם הביוב ארבעה חודשים כל שנה.
סלים סליבי: כמה אנשים נכנסו לבתי חולים?
סלים סליבי: עשרות.
וליד טאהא: אני מקווה שיש לנו מישהו ממי הגליל כדי גם להעלות בפניו את הטענות הקשות האלו.
וליד טאהא: תסכם בשני משפטים, סלים.
סלים סליבי: אני אומר לכם, תאגידי המים והביוב באו לפני עשר שנים בגלל שהמועצות במיוחד הערביות היו במצב קשה, ניהול לא נכון.
סלים סליבי: אני אומר לך היום, המועצות הערביות, המהפך שקרה, הן כל כך חזקות.
סלים סליבי: הן יותר חזקות מהתאגידים.
וליד טאהא: אתה אומר, צריך כבר להתגרש מהתאגיד ולהיות עצמאי, לתת שירות ישירות לאזרח.
סלים סליבי: כן, כי אנחנו יותר ניהוליים, אנחנו חוסכים.
סלים סליבי: לא צריכים מנכ"ל, סמנכ"ל וכל ההוצאות האלה.
וליד טאהא: אתה לא צריך לתווך בעניין הזה.
סלים סליבי: אני יו"ר מועצה מצטיין.
סלים סליבי: אני מלא תקציב של מאות מיליוני שקלים ואני אף פעם לא הייתי בגירעון ואני עושה את כל העבודה.
סלים סליבי: אנחנו הפכנו פי אלף מקצועיים מהתאגידים.
סלים סליבי: להחזיר את המים ואת הביוב למועצות.
סלים סליבי: היום המועצות הערביות הן חזקות.
וליד טאהא: דרישה חד משמעית.
וליד טאהא: תודה רבה, סלים סליבי, ראש המועצה המקומית מג'ד אל כרום.
וליד טאהא: עומר ואכד, ראש עיריית עראבה.
וליד טאהא: סיימת כבר את הפגישה?
עומר ואכד: סיימתי את הפגישות.
עומר ואכד: היו לי שתי פגישות חשובות מאוד אבל גם הפגישה הזאת חשובה מאין כמוה.
עומר ואכד: אני רוצה להודות לכל היוזמים והמארגנים של הפגישה הזאת כי זה נושא חשוב שצריך לדון בו, וטוב שעה אחת קודם.
עומר ואכד: אני לא אחזור על דברים ונקודות שהועלו, שקודמיי אמרו אותם, אבל אני בכל זאת רוצה לציין כמה נקודות שאני רואה שהן חשובות מאוד.
וליד טאהא: עומר, לאיזה תאגיד אתם שייכים?
עומר ואכד: אנחנו למי הגליל.
עומר ואכד: הנקודה הראשונה שאני רוצה להעלות זה מחירי המים והחיבורים, מחירים אסטרונומיים שקפצו מאז שנכנסנו ומאז שהוקמו התאגידים.
עומר ואכד: לפני כעשר שנים, גם אז הייתי ראש רשות בעראבה, מחירי המים לצריכה לשתייה וגם מחירי החיבורים למים היו פחות ממה שהם היום.
וליד טאהא: אתה טוען שהמחירים עלו דווקא בגלל התאגידים?
עומר ואכד: המחירים עם הקמת התאגידים הוכפלו ואפילו שולשו.
עומר ואכד: אני מדבר על מחירי צריכת מים וגם חיבורים למים למבנים למיניהם כמובן.