GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גלעד פרננדס: כרגע יש הטבה של 3.5 קוב.
גלעד פרננדס: אני אומר לכם, זה תעריף מאוד נמוך ומאוד מסובסד.
גלעד פרננדס: מראש כשבנינו את התעריפים הייתה גם דרישה וגם לגיטימציה ציבורית שזה לא יהיה תעריף אחד לכולם אלא לפתוח את שני התעריפים, לעשות תעריף נמוך ותעריף גבוה.
יעקב טסלר: זה מובן.
יעקב טסלר: אני לא מבין למה באמת, כמו שחברים פה הציעו כאן, כמו שחבר הכנסת וואליד אמר, כן לצבור את הדבר, אלה שהם לא השתמשו, ולמה באמת לא עושים את החישוב שנתי?
גלעד פרננדס: א', אני לא בטוח שזו השיטה הכי - - -
יעקב טסלר: אנחנו כולנו לא מדברים על משהו כללי כמו שציינה פה חברת הכנסת הילה.
יעקב טסלר: אנחנו כולנו מבינים שמדובר במצב מסוים.
יעקב טסלר: אנחנו במצב חירום.
יעקב טסלר: אנחנו לא בשגרה.
אוסנת הילה מארק: אולי גם ניתן לבחון את זה רק לחודשי הקיץ?
אוסנת הילה מארק: עכשיו הילדים יהיו בבית יותר, הצריכה עולה ולעומת זאת ה-3.5 קוב נשארים אחידים לאורך כל השנה.
אוסנת הילה מארק: אין שום עלייה.
וליד טאהא: כמה באחוזים לא מגיעים למכסה?
גלעד פרננדס: יש פה את שרון מחטיבת הסדרה ברשות המים.
וליד טאהא: כדאי לשמוע את הנתונים, היושב ראש.
יעקב טסלר: דקה.
יעקב טסלר: לפני זה, הרב ארנרייך, מה אתה יודע לומר לי, בבית שמש, כיושב ראש התאגיד, איך אתה רואה את ההבדל בצריכה ב-2019 במצב הזה וב-2020, יש הבדל?
ישעיהו ארנרייך: מהנתונים שאני ביקשתי, זה בערך 12% עד 15% הבדל בצריכה כרגע במשפחה.
יעקב טסלר: זה המון.
גלעד פרננדס: אבל זה לא הנתונים שיש אצלנו.
ישעיהו ארנרייך: אם אתה מסתכל על תל אביב זה יהיה אחרת.
שרון נוסבוים: מה האחוז שמגיע לכמות המוכרת?
שרון נוסבוים: דווקא בבית שמש לא מגיעים לכמות המוכרת.
ישעיהו ארנרייך: נכון, לא מגיעים לכמות אבל יכול להיות שעכשיו זה כן.
שרון נוסבוים: שרון נוסבוים, רשות המים.
שרון נוסבוים: אני רוצה לחזור טיפה אחורה ולתת תחושה של מה זה קוב.
שרון נוסבוים: קוב זה 1,000 ליטר.
שרון נוסבוים: זה די הרבה מים.
שרון נוסבוים: זה 1,000 בקבוקים של ליטר.
יעקב טסלר: בימים רגילים זה המון.
שרון נוסבוים: זאת אומרת שכל רחיצת ידיים נוספת לא מגדילה משמעותית את הצריכה ולמרות שיש גידול, אנחנו מסתכלים על הנתונים, אנחנו רואים שבסך הכול אין גידול כי הסך הכול יש איזשהו איזון בין הכמות למגורים לכמות בסך הכול של מוסדות ושל מסחר.
יעקב טסלר: אז עשרות הפניות שמגיעות אלינו, אז בעצם הן מציאות.
שרון נוסבוים: יש 9 מיליון תושבים במדינה.
שרון נוסבוים: כולם זכאים לכמות מוכרת ואז כשאנחנו מסתכלים על הכמות המוכרת אנחנו רואים שבית בלי גינה בדרך כלל אם אין לו נזילה, שטיפת ידיים נוספת לא מגדילה בהרבה.
שרון נוסבוים: מה שמגדיל בהרבה את צריכת המים זה נזילות ובזה מנסים לטפל, פחת ונזילות.
שרון נוסבוים: מה שמגדיל זה גינה.
שרון נוסבוים: גינה באמת יכולה להגדיל.
שרון נוסבוים: הנושא של אם יצברו את הכמות, מה שיקרה, שרוב המים שילכו לגינון בעצם ייהנו מכמות מוזלת.
שרון נוסבוים: אני לא חושבת שזאת הכוונה, שמים לגינון יהיו בתעריף מוזל כי אז זה מוציא מהמשוואה ומוציא מהמשוואה את כל מה שהתכוונו.
שרון נוסבוים: בגלל זה צריכים להיזהר ולבחון את הנתונים מאוד בזהירות כדי לראות האם זה באמת משרת.
שרון נוסבוים: כמו שהאדון מבית שמש אמר, לא מגיעים לכמות המוכרת.
אוסנת הילה מארק: אנשים נמצאים עכשיו בבית.
אוסנת הילה מארק: היו שמונה שעות ביום בבית, שעות ערות.
אוסנת הילה מארק: עכשיו הם 16 שעות ערות בבית.
שרון נוסבוים: אם הם שותים עוד כוס קפה ולא שוטפים את הבית שוב ואין להם גינה - - -
אוסנת הילה מארק: אבל ילדים מתקלחים יותר ויש את הבריכות הביתיות.
יעקב טסלר: ברשותכם, אנחנו מדברים פה בשתי שפות.
יעקב טסלר: מדברים בשפה מקצועית שאומרת, יש גינות, זה יזיק לשני, הצריכה הכוללת לא השתנתה.
יעקב טסלר: אני יודע מציאות מסוימת.
יעקב טסלר: אזרחים שלחו לפה פניות ורואים כפי שציינו פה, 150 שקלים או 200 שקלים לחודש בתקופה הנוכחית.
יעקב טסלר: אני גם יודע לבוא ולומר שמדברים באיזון.
יעקב טסלר: בתי מלון, לא ידוע לי שעובדים כרגע.
יעקב טסלר: תעשייה לא עובדת, אז יכול להיות שזה הצריכה כפי שציינת קודם, האיזון הזה, אז לבוא ולומר את המשפט, אין צריכה, זה נכון שאין, זה מתקזז באיזשהו מקום אבל בפועל אנשים נמצאים בבית.
יעקב טסלר: נכון גברת שרון, כוס קפה באמת לא עושה את זה, מסכים איתך, אז בכל זאת אולי את מסבירה לי, בחשבון הסופי רואים הפרש.
יעקב טסלר: הוא מקבל עוד 150 שקלים ואין לו גינה, אז מאיפה?
יעקב טסלר: ואין לו נזילה.
אתי שבתאי: הועברו אלינו נתונים.
יעקב טסלר: אז מאיפה זה מגיע?
שרון נוסבוים: ברור שיש מקרים כאלה.
שרון נוסבוים: אנחנו מסתכלים באמת על הממוצע ועל סך הכול - - -
יעקב טסלר: אני שמח.
יעקב טסלר: אם הם מכירים מקרים מועטים אז אנחנו יכולים יותר לסייע להם.
אוסנת הילה מארק: כבוד היושב ראש, כמו שציינתי, זה ישתנה בחודשים הקרובים.
אוסנת הילה מארק: צריך גם להסתכל קדימה.
אוסנת הילה מארק: את עונה רק לגבי מרץ, אפריל, אולי מאי.
אוסנת הילה מארק: צריך להסתכל קדימה, משפחות שכרגע לא פנו לוועדה ויפנו, אז בואו ניתן פתרון כבר מראש.
אוסנת הילה מארק: גם חודשי קיץ, גם הרבה זוגות שיושבים בבית בחל"תים שיסתיימו ממש עכשיו, בחודש-חודשיים הקרובים.
אוסנת הילה מארק: בואו ניתן פתרונות מראש למה שעתיד להגיע.
גלעד פרננדס: הסברנו שחשבון מים וביוב זה 110-120 שקל לחודש ואנחנו אומרים, דין פרוטה כדין מאה.
אוסנת הילה מארק: אז אתה סותר את עצמך.
גלעד פרננדס: אני לא סותר.
גלעד פרננדס: אנחנו מסבירים שאנחנו עושים את המקסימום בשביל שכל תושב או צרכן במדינת ישראל - - -
יעקב טסלר: חיים, משרד האוצר.
חיים בורובסקי: גלעד ציין בצדק שמשק המים הוא משק כספים סגור.
חיים בורובסקי: זה נכון כמעט לחלוטין.
חיים בורובסקי: תקציב המדינה משתתף במשק המים בהיקף של בערך 650-700 מיליון שקל בשנה, סכום לא מבוטל.
חיים בורובסקי: זה השקעה שנעשית בעיקר בפיתוח תשתיות, בעיקר בפיתוח תשתיות באזורים ממעמד סוציו אקונומי פחות גבוה להקמת מתקני טיפול בשפכים ותשתיות קולחין שאלה תשתיות חשובות שעוזרות גם לתושבים שצורכים את המים, שככה משלמים פחות על הביוב וגם לחקלאים שצורכים את מי הקולחין.
חיים בורובסקי: לגבי ההצעה שנשמעה פה, אנחנו מתנגדים, אני אסביר גם למה, לסבסוד של מצרך, בפרט מצרך כמו מים.
חיים בורובסקי: הסיבה הפשוטה לזה, יש לזה משפט מוכר שאומרים לא לתת סובסידיה למצרך אלא סובסידיה לאזרח.
חיים בורובסקי: אנחנו לא רוצים לסבסד את המים בגלל שגם אזרחים שהמצב הכלכלי שלהם לא נפגע מהקורונה, יש אנשים שהמשיכו לעבוד, שהצריכה שלהם לא השתנתה, יקבלו את ההנחה הזאת.
חיים בורובסקי: אנחנו מעדיפים לתת את הכסף למי שבאמת צריך אותו.
יעקב טסלר: חיים, אפשר למצוא את המנגנון.
חיים בורובסקי: בהקשר הזה שר האוצר והנהלת המשרד הציגה עכשיו תוכניות חדשות גם לעסקים, גם הארכות חל"תים שימשיכו כנראה עד לסוף השנה.
חיים בורובסקי: זה המדיניות של המשרד ואותה אנחנו רוצים להמשיך ולקדם.
חיים בורובסקי: אנחנו מבינים וערים לקושי הגדול שיש לאזרחים בתקופה הזאת אבל אנחנו חושבים שהדרך לעזור להם היא לא דרך לסבסד מצרך שאותו צורכים כולם, גם אנשים שיש להם הרבה כסף וגם אנשים שיש להם פחות כסף אלא לתת את הכסף בצורה יותר מדויקת לאנשים שבאמת נפגעו, שזה בעיקר בעלי העסקים ואזרחים שנמצאים בחל"ת.
יעקב טסלר: חיים, ברשותך, ה-500 שקלים שנתנו, למי נתנו?
יעקב טסלר: בדקו כל אחד מה ההכנסות שלו בבנק או כל ילד, אדרבא?
יעקב טסלר: אתה סותר את עצמך.
יעקב טסלר: למה נתנו 500 שקלים לכל אחד ואחד?
חיים בורובסקי: 500 שקלים שנתנו זה היה אירוע חד-פעמי על רקע חג הפסח, שביקשו באמת לעזור - - -
יעקב טסלר: מדוע לתת 500 שקלים למשפחה שאבא שלו מיליונר?
יעקב טסלר: אוקיי, זו סתם הערת ביניים.
חיים בורובסקי: אדוני, אתה צודק אבל אם נראה את רוב הסכומים שמשרד האוצר מוציא בהקשר של הקורונה, מדובר במיליארדים רבים, רובם ככולם מכוונים לאזרחים שנפגעו ואני חושב גם שכמדיניות זו מדיניות רצויה.
חיים בורובסקי: נראה לי שגם אתם יכולים להסכים עם זה.
חיים בורובסקי: אנחנו רוצים למקד את הסיוע באנשים שבאמת נפגעו, באנשים שמצבם הכלכלי נפגע כתוצאה מהקורונה, אנשים שפוטרו חס וחלילה, יצאו לחל"ת.
חיים בורובסקי: אלה האנשים שאנחנו רוצים לעזור להם.
חיים בורובסקי: לתת סבסוד למים באופן גורף, אנחנו בעצם לוקחים את כספי משלם המיסים ונותנים אותם גם לאנשים שאין סיבה לעזור להם, הם לא נפגעו מהקורונה.
יעקב טסלר: הבקשה שלנו לא לתת סיוע באופן גורף.
יעקב טסלר: אם הבנת שזו הבקשה, ממש לא.
יעקב טסלר: לבוא ולומר שאנחנו לא יכולים לעשות את זה בגלל שהדרך כרגע כפי אנחנו מדברים, אז כולם יקבלו את זה ויש כאלה שלא זקוקים לזה, מסכים איתך, ולכן איך בכל זאת אנחנו עוזרים למשפחות האלה, לאלה שכן זקוקים לדבר הזה ואין להם את היכולת?
יעקב טסלר: לא יעלה על הדעת, היות שאני לא יכול לתת סכום כסף, ואני מבין אותך, למישהו שלא זקוק לזה, אז זה שכן זקוק לזה יפגע, אז בעצם מה המנגנון?
יעקב טסלר: מה בכל זאת הפתרון לדבר הזה?
חיים בורובסקי: ההצעה שלנו והמדיניות שהמשרד מקדם ולא רק בתחום המים היא, במקום לסייע בצורה ישירה בלהוריד את חשבון המים, זה לסייע לאזרח הפשוט בלתת לו יותר כסף, אם זה בהארכה של מנגנון החל"ת, אם זה בסיוע ישיר לעסקים שסגורים בגלל ההתפרצות המחודשת של הנגיף.
חיים בורובסקי: לתת להם פשוט כסף שאיתו הם יוכלו לעשות מה שרוצים.
חיים בורובסקי: מי שרוצה או צריך לצרוך יותר מים, שיצרוך.
חיים בורובסקי: מי שצריך לקנות עם הכסף הזה דברים אחרים, שיקנה אותם.
חיים בורובסקי: גם למי שנפגע אנחנו רוצים במקום לתת סיוע במים, לתת לו סיוע בכסף שהוא יוכל לעשות איתו מה שהוא בוחר ולא ספציפית להוריד לו את חשבון המים או את חשבון החשמל או חשבון אחר כי כל בן אדם והצרכים וההעדפות שלו.
חיים בורובסקי: יש משפחות ברוך השם ברוכות ילדים שחשבון המים שלהם גדל, יש אנשים שצורכים לא עלינו יותר תרופות, כל אחד עם הצרכים שלו ואנחנו רוצים לסייע לבן אדם.
חיים בורובסקי: הדרך הכי טובה לסייע לבן אדם זה לא להוריד לו את המים או את התרופה או את החשמל אלא פשוט לתת לו כסף.
חיים בורובסקי: לזה מכוונת המדיניות של הארכת מנגנון החל"ת וכו'.
יעקב טסלר: ה-500 שקלים, אני נותן את זה כדוגמא, ודאי שלא החלטתם לתת את זה, חלק מה-500 שקלים במים או בכל מוצר אחר, אבל ברגע שאתה גובה יותר כסף במים מאותו נצרך, אומר לו, בוא תשלם בממוצע כמו ששילמת עד עכשיו.
יעקב טסלר: אתה לא יכול לבוא ולומר, אני רוצה לתת לך את הכסף ולעזור לך לאו דווקא במים, בכל עניין במה שתרצה, אם תרצה לקנות כל מוצר אחר.
חיים בורובסקי: אני אשמח שגלעד יתייחס לנתונים האם באמת הגבייה עלתה או לא.
חיים בורובסקי: בכל מקרה ככל שיש יותר גבייה, כמובן שזה כמו שצוין, מדובר במשק כספים סגור והדבר הזה ישפיע על הורדת תעריף המים שהוא גם ככה התעריף הנמוך כמו שהוזכר פה, הוא מהנמוכים בעולם ככל שאני מכיר, ב- OECDובכלל.
חיים בורובסקי: אנחנו במדינה מדברית שצורכת כמות מאוד גדולה של מים מותפלים בשונה מרוב מדינות ה-OECD שהצריכה שלהן היא בעיקרה מים טבעיים שהם מים מאוד זולים.
חיים בורובסקי: הצלחנו פה לייצר משק מים מאוד מקצועי ומוצלח במובן הזה שהוא מצליח לספק מים באמינות גבוהה לכל תושבי מדינת ישראל בעלות מאוד נמוכה.
חיים בורובסקי: ככל שיש יותר צריכה עכשיו הדבר הזה ישפיע על הפחתת תעריף המים, כי כמו שהוזכר, מדובר במשק סגור.
חיים בורובסקי: מה שנכנס מוריד את התעריף.
יעקב טסלר: הבנתי, תודה.
יעקב טסלר: יחזקאל, אתה יודע לומר לי מה שיעור משק הבית שחרגו לפני הקורונה?
יחזקאל ליפשיץ: שלא ישתמע חלילה שאנחנו מקלים ראש בעלות למשק בית.
יחזקאל ליפשיץ: אני אומר לך בתור חבר מועצה.
יחזקאל ליפשיץ: אנחנו עושים מאמצים אדירים וכנים כדי שהתעריף לא יעלה וירד.
יחזקאל ליפשיץ: בכל שנה יש לנו באמת עד רמת מיליוני השקלים הבודדים שההשפעה שלהם על התעריף היא לא גדולה.
יחזקאל ליפשיץ: אנחנו עושים מאמצים מאוד גדולים כמובן בסיוע של חטיבת הכלכלה ברשות המים כדי שהתעריף לא יעלה.
יחזקאל ליפשיץ: מנצלים כל אפשרות כדי להוזיל את התעריף כי אנחנו יודעים שהמים הוא מוצר חיוני.
יחזקאל ליפשיץ: אי אפשר להסתדר בלי מים וגם אם העלות היא לא גבוהה, אנחנו רואים חשיבות מאוד גדולה כדי להפחית את העלויות למשק בית.
יעקב טסלר: מה שיעור החריגות לפני?
שרון נוסבוים: מה שאנחנו יודעים, לפי דיווחי התאגידים אנחנו יודעים שבערך 70% מצריכת המים משולמת בתעריף הנמוך, זאת אומרת שרוב צריכת המים משולמת בתעריף הנמוך.
שרון נוסבוים: לגבי החריגות, כמה חרגו, אין לנו את המידע המדויק, אנחנו יכולים לנסות לאסוף אותו.
יעקב טסלר: ונשמח לקבל.
שרון נוסבוים: זה רק ברמת הערכות כי אין לנו נתונים כאלה רוחביים ובטח לא ל-2020 ואין עוד נתוני אוכלוסייה בכלל.
שרון נוסבוים: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה עוד לא פרסמה נתוני אוכלוסייה פר כל ישוב, רשמיים, אבל אנחנו מניחים שבערך 50% ממשקי הבית מסתפקים בכמות המוכרת וזה נראה גם מהנתונים שהובאו פה, מבית שמש.
שרון נוסבוים: אנחנו יודעים שצריכת המים ביישובים בסוציו נמוך היא צריכת מים נמוכה ובממוצע, שוב, לא פר משק בית מסוים כי פר משק בית מסוים, ודאי שיש את השינויים, אבל אם מסתכלים פר יישוב, יש את הנתונים של צריכות המים, הוא מפורסם גם באתר האינטרנט, אפשר לראות כל ישוב מה צריכת המים שלו לנפש.
שרון נוסבוים: כיוון שאין עוד נתונים רשמיים של 2019 מהלמ"ס, עוד לא עשינו את זה אבל אנחנו עוקבים אחרי זה כל הזמן ורואים שהצריכה גם בממוצע הארצי לא גבוהה מאוד יחסית ל-42 קוב לנפש.
שרון נוסבוים: היא מסתובבת סביב ה-50 מ"ק לנפש-51 מ"ק לנפש יחסית ל-42 שהיא הכמות המוכרת, וביישובים עם סוציו נמוך הצריכה לנפש נמוכה ומתקרבת לכמות המוכרת.
יעקב טסלר: כפי שביקשתי, נשמח לקבל את הנתונים לקראת הוועדה הבאה שאני ארצה לעשות בעניין.
יעקב טסלר: אני אפנה בבקשה לשי פרץ.
יעקב טסלר: אתה איתנו?
שי פרץ: כן, אדוני היושב ראש, אני אתכם.
יעקב טסלר: מה בפיך?
יעקב טסלר: יש הרבה מים בחדרה?
שי פרץ: בחדרה יש מספיק מים.
שי פרץ: אנחנו סמוכים למתקן ההתפלה.
שי פרץ: אני לא יודע לגבי שאר הארץ.
שי פרץ: כפי ששרון ציינה, מבחינת הנתונים אנחנו רואים גידול בצריכה למגורים.
שי פרץ: אני אומר מגורים, זה רק הצריכה הביתית ללא עסקים כמובן.
שי פרץ: בעסקים באופן טבעי יש ירידה משמעותית בצריכה בחודשים האלה.
שי פרץ: במגורים יש עלייה של בערך 8% בצריכה למגורים.
שי פרץ: עדיין לא מספיק ניתחנו לעומק כמה מתוך זה כאלה שעלו מעל הצריכה המוכרת וכמה לא הגיעו עדיין לצריכה המוכרת אבל אני מעריך שמבחינת ההתפלגות היא אותה התפלגות.
שי פרץ: כמו ששרון ציינה בצדק, בממוצע ככה גם בחדרה, צורכים בערך 9 קוב לנפש בחודשיים.
שי פרץ: זה הממוצע.
שי פרץ: כל גידול יבוא בהכרח על הכמות שמעל הכמות המוכרת, כי אם הממוצע הוא 9 קוב, זאת אומרת צרכן צורך 7 קוב פלוס עוד 2 קוב, אז הגידול צריך לבוא כמובן בכמות שנמכרת לצרכן בתעריף הגבוה.
שי פרץ: אלה הנתונים אצלנו.
שי פרץ: מאחר ואנחנו עיר ממוצעת, אני מעריך שסוציו אקונומי 6, אני מעריך שככה גם תהיה ההתפלגות לפחות בערים דומות.
יעקב טסלר: בכל זאת אנחנו רואים כמו בבית שמש, כמו שאר הערים שפנו אלינו, אנחנו רואים את החריגה בצריכה.
גלעד פרננדס: אולי גם כדאי לציין בכמה גדלו מספר הצרכנים באותה תקופה ואז נוכל לדעת אם זה באמת - - -
יעקב טסלר: אין לי את הנתון הזה.
גלעד פרננדס: אני חושב שגם לשי וגם לכבוד הרב יש את הנתונים.
ישעיהו ארנרייך: אצלנו ניתחו את זה.
ישעיהו ארנרייך: עוד פעם, זה הכול ברמת ההערכות.
ישעיהו ארנרייך: מה שאמרתי קודם זה אחרי שהורדנו את כמות הגדילה.
ישעיהו ארנרייך: גדלנו ב-12% בערך בניכוי הגדילה של התושבים.
ישעיהו ארנרייך: בסוף זה פרטני.
ישעיהו ארנרייך: נכון שיישוב כמו בית שמש שהוא יישוב בסוציו אקונומי נמוך, הבסיס שלו שאנחנו צורכים פחות מים מיישוב רגיל וזה לאורך שנים באופן ברור, אבל בפרטני ויותר מפרטני, של בודד, בגלל התקופה הזאת יש סיטואציה שמקשה מאוד על התושבים, לכן יש פה בקשה מסוימת לנסות למצוא איזה רעיון למצוא דרך כן להקל על אותם תושבים שהם כרגע בתקופה מאוד לא פשוטה.
שרון נוסבוים: זה נכון, בית שמש בשגרה לא מגיעה לכמות המותרת שלה כבר היום.
יעקב טסלר: עו"ד דבי נמצאת איתנו?
דבי גילד-חיו: כן, שלום, עורכת דין דבי גילד-חיו מהאגודה לזכויות האזרח.
דבי גילד-חיו: אנחנו כבר הרבה שנים עוסקים בנושא של התעריפים של המים והנחות במים.
דבי גילד-חיו: אני חושבת שהנושא שנדון עכשיו בוועדה, שהוא קשור באופן ספציפי לקורונה, הוא בעצם מעלה סוגיה עקרונית רחבה יותר של התעריפים של המים, של השיטות של מתן הנחות לאוכלוסיות מוחלשות ואז רואים את זה שזה בא לידי ביטוי בתקופת קורונה באופן מיוחד אבל זה נכון גם בשגרה.
דבי גילד-חיו: אוכלוסיות מוחלשות מתקשות עם חשבונות המים בגלל איך שהשיטה בנויה.
דבי גילד-חיו: כל הדיבורים האלה על משק סגור כאילו זה איזה גזירה משמיים ואין מה לעשות.
דבי גילד-חיו: לא צריך להסתכל על זה ככה ולא צריך לקבל את זה ככה.
דבי גילד-חיו: בעצם ברפורמה של המים שהייתה בשנת 2010 קבעו את המשק הסגור הזה והעמיסו על הצרכן הביתי עליות אדירות של משק המים שקודם לא היו מוטלות עליו.
דבי גילד-חיו: סובסידיות לצרכן הביתי שהממשלה הייתה נותנת בסדר גודל של איזה חצי מיליארד שקל, הפחיתו, ומאז יש קושי אדיר.
דבי גילד-חיו: הפתרון שנתנו במהלך השנים לאוכלוסיות מוחלשות מאוד מוגבל.
דבי גילד-חיו: הגדלה מסוימת של התשלום של התעריף הנמוך, ובעצם אם אני אגיע לשורה התחתונה, אנחנו חושבים שצריך פתרון מערכתי.
דבי גילד-חיו: ברור שבתקופת הקורונה יש בעיה נקודתית וצריך אולי פשוט לתת כסף לאוכלוסיות מוחלשות, שהממשלה תביא כסף וימצאו קריטריונים ויסייעו לאוכלוסיות מוחלשות אבל הפתרון צריך להיות הרבה יותר רחב.
דבי גילד-חיו: אני קוראת גם ליושב ראש וגם לח"כים לקדם את הפתרון העקרוני הרחב יותר של מציאת דרך לתת לאוכלוסיות מוחלשות מעבר לאלה שמקבלות היום.
דבי גילד-חיו: אתן לכם רק דוגמא.
דבי גילד-חיו: למשל, מקבלי הבטחת הכנסה לא נמצאים באוכלוסיות שזכאיות לקבל כמות יותר גדולה של מים בתעריף הנמוך וכך הלאה, קבוצות נוספות.
דבי גילד-חיו: צריך לעשות פה פתרון מערכתי שבעצם יכול לסייע לאוכלוסיות האלה.
דבי גילד-חיו: משבר הקורונה רק משקף את הבעיה הגדולה יותר.
יעקב טסלר: תודה עורכת הדין דבי.
יעקב טסלר: לפני שאני מסכם, מישהו רוצה לומר משהו או שהדברים כל כך ברורים?
יחזקאל ליפשיץ: המנגנון שעורכת הדין דבי דיברה עליו עובד נכון והיא נותנת מענה גם לאוכלוסיות במצוקה.
יחזקאל ליפשיץ: בעצם האוכלוסיות האלה זכאיות לקבל הגדלה של הכמות המוכרת כמו בתעריף הנמוך.
יחזקאל ליפשיץ: בעצם יש רשימה של אוכלוסיות שבמקום לקבל 3.5 קוב לנפש, הן מקבלות בעצם - - -
יעקב טסלר: מה הקריטריונים?
גלעד פרננדס: זה בעיקר אוכלוסיות זכאיות.
גלעד פרננדס: אני דווקא קצת מופתע מהדברים שאמרה גברת דבי כי אנחנו מכירים שיש גם שם אוכלוסיות שמגיעות מביטוח לאומי וגם הרבה מאוד נכים.
יעקב טסלר: בגדול, מה הקריטריונים?
גלעד פרננדס: הבטחת הכנסה, סוגי נכות, ניצולי שואה.
גלעד פרננדס: לא מדובר פה באיזו אוכלוסייה קטנה ומוגדרת.
גלעד פרננדס: היום מי שזכאי להטבה זה מעל חצי מיליון אזרחים שמקבלים את ההטבה הזו ככל שהם באמת צרכו יותר.
גלעד פרננדס: לפעמים לא מנצלים את זה כי לא כל אחד צריך 7 קוב כל חודש, אבל יש קבוצה של מאות אלפים שכל חודש אנחנו מקבלים קבצים מאוד גדולים מהמוסד לביטוח לאומי, הרשות לניצולי שואה וגופים כאלה ומשם אולי אפשר באמת לתת עוד מענה לנושא הזה.
יעקב טסלר: אין חולקים שאנחנו נמצאים במצב מיוחד.
יעקב טסלר: כולם חושבים כך.
יעקב טסלר: אולי יש כן חילוקי דעות.
יעקב טסלר: בצריכה אנחנו לא רואים שיש הפרש גדול כפי שגברת שרון ציינה.
יעקב טסלר: מצד שני אנחנו כן רואים בחשבונות שמגיעים לאזרחים הביתה, יש כן בכל זאת הפרש, אז אני מבקש בבקשה ברשותכם לשקול שוב כפי שהחברים הציעו פה וידידי הרב ארנרייך, לעשות את התחשוב שנתי ולא כרגע חודשי.
יעקב טסלר: אני מבין את הבעיה שבעצם אנחנו לא יכולים לבוא ולהוריד מצד אחד ולייקר למישהו אחר, אבל צריכים למצוא את המנגנון איך אפשר בכל זאת בתקופה הנוכחית שאנחנו לא יודעים להגיד כמה זה התקופה הנוכחית.
יעקב טסלר: כולנו חשבנו שאנחנו אחרי הגל הראשון יצאנו מזה ואנחנו רואים דברים אחרים.
יעקב טסלר: אנחנו באמת לא יודעים.
יעקב טסלר: בכל זאת לבוא עם איזה כיוון מסוים, עם איזה פתרון, אלה שבאמת לא צרכו את הכול.
יעקב טסלר: אני מבין שיש את הקושי בזה אבל ברגע שאני מזהה רצון טוב מכם, ומבינים שהם נמצאים במקום הזה.
יעקב טסלר: בואו לא נשכח כפי שציינו קודם, בתי מלון לא פועלים כרגע, בתעשייה שובתים.
יעקב טסלר: יש הרבה מקומות.
יעקב טסלר: אני מסכים שכוס קפה אחת פחות, אחד יותר זה לא הסיפור פה, ואני לא יודע אם בימים האלה יש גם את הרוגע ואת הזמן בגינות.
יעקב טסלר: אולי אפשר לבוא ולהציע, באזורים המוחלשים כפי שדיברת, סוציו אקונומי נמוך, בואו נעזור להם, ספציפי כרגע, שמוגדרים.
יעקב טסלר: לא נכנס בעיר שיש סגר או מוגבלים או כאלה דברים.
יעקב טסלר: גם באזור מוגבל שאנחנו רואים בתקופה האחרונה, זה היה באשדוד, עכשיו זה עובר לבית"ר עילית ואני לא יודע איפה שזה יהיה הלאה.
יעקב טסלר: מדברים על דימונה.
יעקב טסלר: הם לא נותנים להם לצאת.
יעקב טסלר: הם לא יכולים לצאת.
יעקב טסלר: לא מדבר בחל"תים שגם כולם בבית.
יעקב טסלר: אני לא מדבר כפי שציינו קודם פה, על בתי ספר שאין לימודים, אבל אלה שמכריחים אותם.
יעקב טסלר: אין ספק שיש להם צריכה הרבה יותר, אז כל הדברים האלה, צריכים לראות בכל זאת איזה מנגנון.
יעקב טסלר: גלעד, נראה לי כמו קצת רצון.
גלעד פרננדס: לבקשה של היושב ראש אנחנו נעשה עוד בחינה, נראה מה אפשר לעשות ונעדכן.
יעקב טסלר: חיים עוד איתנו?
חיים בורובסקי: אני אתכם, אדוני היושב ראש.
יעקב טסלר: מה אתה אומר?
יעקב טסלר: בזמן הזה עשית טלפון?
יעקב טסלר: הבאת לנו בשורה טובה?
יעקב טסלר: אתה מחייך, זה טוב.
חיים בורובסקי: אדוני, אני מחייך בגלל שבדיוק אתמול היה פרסום גדול גם של הארכות של החל"תים.
חיים בורובסקי: הייתה רשימה של פעולות שהמשרד מקדם, השר מקדם כדי לסייע, אבל בהמשך של גלעד אנחנו גם יושבים במועצת רשות המים ואנחנו נשב יחד, ובהמשך לדברים של היושב ראש, נחשוב איך בכל זאת ניתן לסייע.
יעקב טסלר: תודה לכם, הישיבה נעולה.
יעקב טסלר: אני רוצה לפתוח, ברשותכם, את הוועדה בנושא צמצום ימי ההקלה, נופשונים, לילדים עם צרכים מיוחדים.
יעקב טסלר: הילדים בעלי הצרכים המיוחדים הם אכן מיוחדים ומגיע להם שירות מיוחד, והשכילו בעבודה ורווחה באמת להכיר בדבר הזה, בכלל באופן כללי נותנים הרבה תשומת לב, צריך להיות הרבה מעבר, אבל מכירים בדבר הזה ואחד מהדברים היפים שעשו זה 15 יום שאנחנו נותנים להורים קצת קצת לנשום מהטיפול האינטנסיבי בילדים שלהם, ברגע שהם רוצים לצאת קצת לשאוף אוויר, שיהיה להם מקום, מסגרת, איפה להשאיר את הילדים, לבוא ולראות איך אפשר להקל עליהם.
יעקב טסלר: ואז תוקצבו 15 ימים להקל על ההורים, אם זה במסגרת נופשונים, שיש הרבה הרבה אנשים טובים, עמותות, שעוזרים ומסייעים, אם במסגרת משפחות שמאושרות כמובן על ידי המשרד.
יעקב טסלר: מה שקורה בפועל, שמאוד מאוד כואב, דווקא במצב הנוכחי, שכולנו מתמודדים מאוד מאוד קשה בכל ההיבטים, אפשר לומר שאין מקום אחד בארץ, כל אחד מאיתנו, שהמשבר הזה לא נוגע לו אישית, ויש אחרים שיודעים איך להתמודד איתם, אבל המשפחות והילדים האלה לא יכולים להתמודד, קשה להם.
יעקב טסלר: אני עיינתי בנוהל הפנימי שהוצאתם במשרד העבודה והרווחה ומאוד שמחתי על מה שכתוב פה.
יעקב טסלר: מופיע פה, אני מקריא: בעקבות התפשטות נגיף הקורונה נסגרו באמצע חודש מרץ חלק ממוסדות החינוך למשך תקופה, הילדים והמשפחות נשארו בביתם תקופה ארוכה מאוד, על רקע זה חשיבותם של הנופשונים עבור ילדים עם מוגבלויות עלתה עוד יותר בקיץ הזה.
יעקב טסלר: בעצם הזעקה צועקת.
יעקב טסלר: בין השורות אנחנו שומעים את הצעקה ומבינים גם את החשיבות.
יעקב טסלר: אני לא יודע לומר, ובעצם לזה התכנסנו, ואנחנו צריכים לעשות את הכול, ונעשה בעזרת ה' את הכול, איך לתת את המענה לילדים ובמקביל להורים.
יעקב טסלר: לפני שניכנס יותר לפרטים, אני רוצה לפנות אלייך, גב' ויויאן אזרן.
יעקב טסלר: ברוכה הבאה.
יעקב טסלר: אני מקווה שאנחנו נהיה היום ושאתם תהיו אנשי בשורה כדי לתת למשפחות האלה, להורים שמתמודדים כל השנה, וכפי שציינתם בנוהל הזה, שהם אמורים לקבל שירות מיוחד לילד המיוחד.
ויויאן אזרן: אז קודם כל שלום לכולם.
ויויאן אזרן: קוראים לי ויואן אזרן, אני מנהלת אגף בכיר קהילה במינהל מוגבלויות.
ויויאן אזרן: נמצאת איתי כאן מטעם מינהל מוגבלויות גם התקציבנית.
ויויאן אזרן: האמת היא שהמקום הזה מוכר לי משום שהסוגיה הזאת של הנופשונים עולה לפרקים אחת לכמה שנים.
ויויאן אזרן: היא נידונה פה בוועדה לפניות הציבור, אבל היא נידונה גם בהרבה מאוד ועדות ודיונים ומפגשים שאנחנו עושים גם עם מקבלי ההחלטות וקובעי המדיניות של המשרד וגם עם משרדים אחרים, משרד האוצר וכן הלאה.
ויויאן אזרן: אני, ברשותכם, רוצה להחזיר אתכם באמת כמה שנים אחורה.
ויויאן אזרן: אנחנו הוצאנו את הפרוטוקולים של הישיבות האחרונות והסוגיה של נופשונים היא על שולחננו עוד לפני שהיינו מינהל מוגבלויות.
ויויאן אזרן: היינו שלושה אגפים, אגף מוגבלות שכלית התפתחותית, אגף שיקום ושירות לאוטיסטים.
ויויאן אזרן: אחת הבעיות הגדולות שהייתה זה היה נושא של השוואה בין הזכויות של כל מוגבלות ומוגבלות.
ויויאן אזרן: אחד הצעדים הגדולים שמשרד הרווחה עשה בשלוש השנים האחרונות זה הקמת המינהל ולנסות להשוות את הזכויות ואת המענים בין המוגבלויות ובהם גם הנושא של הנופשונים.
ויויאן אזרן: במקביל חשוב לי להגיד שאחת הסוגיות שעומדת גם על שולחננו זה אם עד היום פיתחנו רק שירותים לאנשים עצמם, כל הנושא של מענים למשפחות הוא אחד הנושאים החדשים, אנחנו הקמנו שירות מיוחד שהוא נותן מענה למשפחות, בעקבות זה הקמנו 56 מרכזים למשפחה בכל הארץ וכל הסוגיות צפות ועולות לנו גם מהמרכזים האלה.
ויויאן אזרן: זה מאוד מאוד נכון להיות קרוב כמה שיותר ללקוחות ולהבין מה הם הצרכים.
ויויאן אזרן: נעבור לסוגיה של הנופשונים.
ויויאן אזרן: הנופשון הוא שהות קצרת מועד של ילדים ובוגרים מחוץ למשפחה על מנת שמצד אחד נאפשר למשפחה, כמו שאמר יושב ראש הוועדה, קצת לקחת אוויר, ומצד שני גם מדובר באמת בצרכים של ילדים שהם גרים במשפחה, אבל גם להיות קצת יותר עם קבוצת השווים ואולי ליהנות מהנופשון, הגם שאני לא כל כך מקבלת את ההגדרה של נופשון, שיש לזה קונוטציה של נופש, ויכול להיות מאוד שאנחנו גם נצטרך אולי להיות ביחד כדי שנוכל לשנות את התדמית של השירות הזה ולקבל קצת יותר משאבים עבור השירות, לא להפוך אותו למשהו שהוא nice to have, במובן של נופש זה כביכול לא איזה שהוא צורך הכרחי.
יעקב טסלר: איך היית מגדירה את זה?
ויויאן אזרן: אני לא יודעת, אני לא רוצה כרגע לשלוף, אבל אני בהחלט חושבת שהטרמינולוגיה משפיעה גם על קבלת החלטות, מבחינת הקצאת משאבים.
ויויאן אזרן: כשאתה אומר נופשון או אתה אומר מסגרת זה נשמע משהו אחר ולכן - - -
יעקב טסלר: אם אנחנו משנים את השם היום אז יש את התקציב?
ויויאן אזרן: לא, זה חשוב לי להגיד לך שאני, כעובדת מדינה וכמי שמצויה הרבה פעמים גם בחזית של לסנגר על הלקוחות ולהציג את הצרכים שלהם, כשאני באה ואומרת שאני צריכה מכסות למסגרות יום לאנשים סיעודיים - - -
יעקב טסלר: נשמע יותר טוב.
ויויאן אזרן: לכן למען ההגינות והשקיפות אני גם חייבת לשים את הנושא הזה פה.
יעקב טסלר: לא נראה לי שבעניין הזה תהיה התנגדות, העיקר שהם יקבלו מה שהם אמורים לקבל, ובלי כותרת זה גם יהיה.
ויויאן אזרן: אז ככה, הנושא של נופשונים, קודם כל הגם שהמספר לא מספק נעשו מספר מהלכים במהלך השנתיים וחצי האחרונות ואני חייבת לציין אותם כאן, ברשותכם, למרות שזה לא משנה את השורה התחתונה, שתמיד, וגם במקרה הזה, אני עדיין רוצה לייצג גם את המשפחות, גם את הרשויות וגם את האנשים עצמם, שאנחנו בהחלט בהחלט זקוקים לתוספת של מכסות.
ויויאן אזרן: אבל, ברשותכם, בכל זאת, מאחר שכן נעשו כמה מהלכים אני כן רוצה לציין אותם.
ויויאן אזרן: אם בשנת 2017, או סוף 2016, היינו עם מוגבלות שכלית התפתחותית עם 23,000 לינות נופשון, אנחנו קיבלנו תוספת נכון להיום של עוד 10,000 לינות.
יעקב טסלר: מה הבסיס?
יעקב טסלר: קודם כל תסבירי לי מה הבסיס ואחרי זה אני אבין מה התוספת.
ויויאן אזרן: בדיוק, אז עכשיו זה כבר הפך להיות בסיס.
ויויאן אזרן: זה בסיס, זה לא תוספת נקודתית - - -
יעקב טסלר: שמה הוא?
ויויאן אזרן: כרגע לגבי מש"ה יש לנו 33,000 לינות בשנה.
ויויאן אזרן: שזה לא מספיק, אני לא אומרת שזה מספיק, אבל זה תוספת של 10,000 לינות שקיבלנו.
יעקב טסלר: בואי תתרגמי לי את זה בכסף.