GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עומר ואכד: הטענה מאחורי הקמת התאגידים הייתה שאחוז הגבייה היה ירוד מאוד ביישובים, ברשויות המקומית, וזה נכון אגב.
עומר ואכד: מה שמר סלאח נסאר הזכיר זה נכון, שאחוז הגבייה הגיע לפחות מ-50% וגם הפחת היה גבוה מאוד ולכן חשבו על הקמת התאגידים, אלא מה, העלו את המחירים באופן אסטרונומי.
עומר ואכד: מה שאני אומר, שאם היו נותנים להכפיל את המחירים, מה שנעשה בתאגידים, היו פותרים את הבעיה גם של הפחת וגם של שיפור ושיקום הרשת וגם של הגבייה.
עומר ואכד: הנקודה השנייה שקשורה אולי לתאגיד שלנו במי הגליל, היא הנושא של התיאום בין התאגיד ברשויות המקומיות.
עומר ואכד: אתה קם בבוקר ורואה שתאגיד המים מתחיל בפרויקט מסוים בכביש מסוים שרק לפני חודשיים שיקמת אותו, מבלי לתאם ומבלי להודיע ומבלי לעשות כל תיאום עם הרשות המקומית.
וליד טאהא: מה זאת אומרת?
וליד טאהא: חופר בכביש ללא הודעה מוקדמת לרשות?
עומר ואכד: כן, כביש שרק לאחרונה שוקם.
עומר ואכד: זה מה שמדאיג אותנו ומקומם אותנו.
וליד טאהא: ולא מתאמים מול מחלקת ההנדסה.
עומר ואכד: כן.
סעיד אלחרומי: עומר, מדבר חבר הכנסת סעיד אלחרומי.
סעיד אלחרומי: אני חושב שהישות הזאת גדלה ופתאום היא לא סופרת את הרשויות המקומיות, זאת אומרת, לקחו עצמאות לחלוטין למרות שיש דירקטוריון שאמור להיות מורכב מנציגי הרשויות המקומיות או ראשי הרשויות המקומיות.
סעיד אלחרומי: הנקודה השנייה לגבי אחוז הגבייה הנמוך שהיה לפני עשר שנים.
סעיד אלחרומי: גם בארנונה היה אחוז גבייה נמוך והטיפול בארנונה היה אחר.
סעיד אלחרומי: היום גביית הארנונה ברשויות המקומיות היא גבוהה כי המדינה טיפלה בצורה מסוימת אבל לא הפקיעה מהרשות המקומית את הסמכות לגבות ולהיכנס לקופה של הרשות.
סעיד אלחרומי: התזה הזאת שבגלל גבייה נמוכה של מים הקימו את התאגידים, אני חושב שזה תזה לא נכונה.
סעיד אלחרומי: המטרה הייתה לשלול מהרשויות המקומיות, הייתה להפריט את שירותי המים כמו החשמל, ואז קם לך תאגיד כזה שלא סופר את ראשי הרשויות ולא סופר את המחלקות.
וליד טאהא: עומר, בנוסף למה שאמר חבר הכנסת סעיד אלחרומי, אתה העלית שני נושאים, אחד, חוסר תיאום לגבי העבודה בשטח.
וליד טאהא: הנושא השני הוא המחירים הגבוהים של המים.
וליד טאהא: אני רוצה לשמוע ממך, עומר, על הנושאים שנוגעים ישירות ללקוח, לאזרח.
וליד טאהא: איזה טענות אתה מקבל מהתושבים על השירותים שהם מקבלים מהתאגיד?
וליד טאהא: האם התושבים מרוצים או לא מרוצים מהשירות?
עומר ואכד: עיקר הטענות של התושבים זה מחירי מים מופקעים וגם הנושא של הגבייה וטיפול בגבייה ועיקולים.
עומר ואכד: האמת היא שהנושא של העיקולים לא כל כך מדאיג אותי כי מי שלא משלם, נוקטים נגדו בצעדים וזה לגיטימי מאוד, אבל הנושא של מחירי מים, גם חיבורים למים.
עומר ואכד: שמע, אנשים שרוצים להתחיל בבניית בית פרטי נאלצים לשלם עשרות אלפי שקלים כמחיר לחיבור מים.
וליד טאהא: וגם ביוב.
עומר ואכד: כן, מחירי חיבורים למים וביוב כמובן.
עומר ואכד: תן לי להמשיך לגבי הנושא של התיאום ושל ביצוע פרויקטים על ידי התאגיד בתוך היישובים.
עומר ואכד: לפעמים התאגיד מתחיל בפרויקט, נגיד החלפת קו מים או קו ביוב בקטע של כמה מאות מטרים ולוקח לו שנתיים ואפילו יותר.
עומר ואכד: זה קורה לי היום בעראבה.
עומר ואכד: לפני קרוב לשנתיים התחילו בפרויקט הזה וזה טרם הסתיים וטרם הגיעו לחצי מהביצוע של הפרויקט, אז זה גם מפגע וזה גם מציק וזה גם פוגע באיכות החיים וזה גם בתחבורה בתוך היישוב.
עומר ואכד: העבודה נעצרה לפני כמה חודשים.
עומר ואכד: שום דבר לא קורה.
וליד טאהא: יש לך כלים להשפיע עליהם בעניין הזה?
וליד טאהא: איזה כלים יש לכם כראשי רשויות?
עומר ואכד: יש לנו את הדירקטוריון וגם כאן יש לי מה להגיד.
עומר ואכד: תיכף אגיע גם לנושא של הדירקטוריון, שזה נציגים של הרשויות המקומיות.
עומר ואכד: בנוסף לכך שמתחילים בפרויקטים ולא משלימים אותם בזמן, העבודה עצמה לא איכותית והנושא של שקיעת הכבישים, מה שמר סליבי דיבר, זה קורה גם לי בתוך היישוב שלי.
עומר ואכד: יש גם פרויקטים שאנחנו מדברים עליהם מזה שנים, מאז שהתאגיד הוקם וטרם התחילו איתם משום מה.
עומר ואכד: עוד נקודה אני רוצה להעלות.
עומר ואכד: כשהוקם התאגיד ולחצו עלינו והענישו אותנו למה אנחנו מתמהמהים לסרב לתאגיד המים, דובר על כך שבשלב מסוים התאגיד מתחיל להחזיר כסף לרשויות.
עומר ואכד: עברו עשר שנים ושקל אחד אנחנו לא מקבלים, אז גם השירות לקוי וגם החזרים אנחנו לא מקבלים.
עומר ואכד: לדעתי צריך לתת את הדעת על הנקודה הזאת.
עומר ואכד: רק להשוואה, אנחנו פה חברים גם בוועדה מרחבית לתכנון ובנייה ושם אנחנו מקבלים.
עומר ואכד: אנחנו מטפלים בפרויקטים, אנחנו מקדמים פרויקטים ותוכניות מפורטות וגם מקבלים החזרים מאותה ועדה.
עומר ואכד: אותו דבר צריך להיות בתאגיד אבל בתאגיד אנחנו לא מקבלים שום דבר.
עומר ואכד: מוסדות ציבור, בתי ספר וגני ילדים ובית ספר לחינוך מיוחד, יש כמה מסגרות כאלה, מחירי המים שאנחנו משלמים, הרשות המקומית לתאגיד המים, מתחשבנים איתנו על המחיר הגבוה ביותר כאילו זה מחיר עסקי, מה שנקרא.
עומר ואכד: זה לא מתקבל על הדעת.
עומר ואכד: אנחנו מדברים על בית ספר ועל גני ילדים ועל חינוך מיוחד.
עומר ואכד: אני קונה מים לחינוך מיוחד במחיר עסקי.
עומר ואכד: לא מתיישב לי הדבר הזה.
עומר ואכד: שוב, הנושא של מינוי דירקטורים שמתעכב מזה שנתיים.
עומר ואכד: אחרי הבחירות המוניציפאליות אנחנו מינינו דירקטור שלנו בתוך התאגיד ועד היום הוא לא קיבל את האישור.
עומר ואכד: תודה.
וליד טאהא: עומר, אתה היית בוחר לפרוש מהתאגיד, לחזור לנהל את זה בעצמך כעיר?
עומר ואכד: אני הייתי בוחר לשפר את השירות של התאגיד כלפי האזרח וגם כלפי הרשויות המקומיות ושהתאגיד ישפר את עצמו, ישפר את השירות, את העבודה ויהיה יותר מתואם עם הרשות המקומית גם בנושא מחירים וגם בנושא עבודות לפרויקטים.
וליד טאהא: תודה רבה עומר ואכד, ראש העיר עראבה.
וליד טאהא: מאהר ח'ליליה, ראש המועצה המקומית יפיע.
מאהר ח'ליליה: בוקר טוב לכולם.
מאהר ח'ליליה: קודם כל תודה לווליד טאהא, חבר הכנסת, לאימאן ח'טיב על ההזמנה לישיבה הזאת.
מאהר ח'ליליה: לגבי התאגיד, התאגידים עושים עבודה טובה יחסית באזור שלנו.
וליד טאהא: לאיזה תאגיד אתה שייך, מאהר?
מאהר ח'ליליה: להרי נצרת.
וליד טאהא: כמה יישובים שייכים לאותו תאגיד?
מאהר ח'ליליה: נצרת, יפיע, עילוט, ראני ואכסאל, כמעט 150,000 תושבים.
מאהר ח'ליליה: כרגע עדיין אין לנו מנכ"ל של התאגיד.
וליד טאהא: כמה זמן אין לכם מנכ"ל?
מאהר ח'ליליה: מתחילת 2020.
מאהר ח'ליליה: למרות שהבחורים שם עושים עבודה טובה, רק מנכ"ל זה חשוב מאוד.
מאהר ח'ליליה: יש כמה פרויקטים שצריך לקדם במיוחד ביפיע.
מאהר ח'ליליה: נכון, אנחנו מדברים בכללי, רק אני יכול לדבר על יפיע ואת השכונה שלי הדרומית, אחרת אנחנו ניתקע ובמיוחד גם בשיתוף פעולה עם משרד השיכון.
מאהר ח'ליליה: בכלל, יש לנו כמה דברים שדיברנו עליהם מול התאגיד לגבי המועד שנותנים לניתוק של המים.
מאהר ח'ליליה: זה קצת מעצבן, לפעמים בלילה.
מאהר ח'ליליה: צריך לטפל בנושא הזה באופן טוב יותר.
מאהר ח'ליליה: לתקן את הכבישים לפעמים לוקח המון זמן.
מאהר ח'ליליה: פותחים את הכביש וסוגרים בלי להודיע וזה מונע מהתושבים להשתמש בכביש.
מאהר ח'ליליה: המחירים זה הדבר שכולם מדברים עליו, שהוא יותר מדי גבוה ומהווה קושי לאזרחים במיוחד בתקופה הזאת של הקורונה.
מאהר ח'ליליה: יש הרבה תלונות מהתושבים על המחירים.
סעיד אלחרומי: מאהר, אתה יכול להגיד לי כמה המחיר של קוב מים ביפיע היום לתושב?
מאהר ח'ליליה: את האמת, את מחיר הקוב אני לא יודע.
סעיד אלחרומי: השאלה השנייה, ממשק היחסים בין המועצה לבין תאגיד המים.
סעיד אלחרומי: גם אתה וגם עומר נסאר הזכרתם שהם פתאום חופרים בכביש והרשות לא יודעת.
מאהר ח'ליליה: לפעמים אתה רואה קבלן עובד באמצע שכונה מסוימת כשאנחנו תיאמנו משהו אחר שם.
מאהר ח'ליליה: לפעמים יש דברים שבשכונה צריך לעשות ופתאום אתה רואה טרקטור חופר.
מאהר ח'ליליה: סתם דוגמא, שנה שעברה הייתה פתיחת בתי ספר ובדיוק חפרו מול בית ספר, אז זה היווה קושי ובלגאן.
מאהר ח'ליליה: התיאום הוא חשוב, נותן עבודה יותר מקצועית ויותר יעילה.
מאהר ח'ליליה: מצד שני, לפעמים אתה חופר ואתה צריך לתקן מיידית.
מאהר ח'ליליה: לא מתקנים את זה עד שיהיה משהו, עד שתדחוף את העניינים האלה, וזה לא טוב.
מאהר ח'ליליה: אם חפרת וכבר ביצעת עבודה, צריך לתקן אותה באופן מיידי.
וליד טאהא: מאהר, מה לגבי הטיפול של התאגיד בפניות של תושבים, קריאות של תושבים?
וליד טאהא: מה המשובים של האזרחים שלך בנקודה הזאת?
מאהר ח'ליליה: אני יכול להגיד לך שעונים, רק לא מטפלים בנושא.
מאהר ח'ליליה: לוקח זמן לטפל בנושא.
מאהר ח'ליליה: לפעמים לא מטפלים בנושא.
וליד טאהא: אוקיי, תודה רבה לך, מאהר ח'חלילה , ראש המועצה המקומית יפיע.
וליד טאהא: אפי דביר איתנו?
אפי דביר: כן, אני שומע אתכם.
וליד טאהא: אפי דביר, אתה ממונה על התאגידים.
וליד טאהא: אנחנו שמענו טענות קשות מאוד גם של ראשי רשויות, גם של אנשים אחרים על השירות הלקוי, צריך לומר, שהאזרח מקבל מהתאגידים.
וליד טאהא: לא כל התאגידים.
וליד טאהא: יש לנו פניות כמעט מכל היישובים ועלו פה טענות קשות מאוד.
וליד טאהא: התאגידים הוקמו על מנת לטייב את השירות לאזרח.
וליד טאהא: אם השירות לאזרח לא טוב ואם האזרח לא מקבל את השירות שמגיע לו, מי צריך את התאגידים האלה?
אפי דביר: קודם כל אני רוצה להתנצל שלא עליתי בתחילת הישיבה, הייתה לי תקנה טכנית אז עכשיו התחברתי ממכשיר אחר.
אפי דביר: שמעתי את רוב הדברים שעלו.
אפי דביר: אני גם מכיר אותם במסגרת העבודה מהשטח.
אפי דביר: קודם כל, בניגוד לאמירות שנאמרו פה אני חושב שתאגידי המים בוודאי במגזר הלא יהודי, שם אנחנו תוך כדי עבודה שוטפת מגלים שיש תקלות כי אי אפשר שמשהו יעבוד באופן חלק במאה אחוז.
אפי דביר: יש גם תקלות בשירות בחלק המקומות.
אפי דביר: במקומות שאנחנו מזהים את הבעיות אנחנו כמובן מטפלים.
וליד טאהא: אפי, סליחה שאני קוטע אותך.
וליד טאהא: נגיד אני כאזרח רואה זרימת ביוב בכביש שבוע ימים, האם זאת תקלה שאפשר לסבול אותה?
אפי דביר: אני לא מכיר את הפרטים כמובן אבל באופן טבעי אתה אמור להתקשר לתאגיד ואמור לתת לך פתרון.
אפי דביר: אני לא מכיר את הפרטים אז אני לא יכול לענות על זה ספציפית.
אפי דביר: כמו שאמרתי לך, ברוב התאגידים שאנחנו מלווים אותם, אנחנו מגלים שכן, תקלות כמו שתיארת מטופלות.
אפי דביר: כמובן כמו שאמרתי קודם, יש תקלות, צריך כמובן לבדוק אותן ואני אשמח שתעבירו לנו באופן מרוכז את התקלות שנתקלתם בהן שלא טופלו.
אפי דביר: יש לנו מחלקת פניות ציבור שהיא מטפלת בכל הדברים האלה לשביעות רצונכם אני מקווה.
אפי דביר: לעניין המחירים שנאמר פה.
אפי דביר: חשוב להבין משהו מאוד כללי.
אפי דביר: דיברתם גם על מחירי מים שוטפים וגם על מחירי תשתיות.
אפי דביר: בסופו של דבר השמיכה היא מאוד קצרה.
אפי דביר: אם אנחנו נתחשב ונפחית עוד יותר את המחירים גם לתושבים וגם בנושא של תשתיות, הרי ברור לכם שמישהו צריך לממן את זה ואז אנחנו שוב נחזור לציבור ונעמיס על מחירי המים.
וליד טאהא: יש לכם סמכות בכלל להחליט על הוזלת מחירים?
אפי דביר: שוב, הכול עניין של מקורות תקציב.
אפי דביר: גם בתקופת הקורונה עלו הרבה טענות שאמרו, אנשים נמצאים בבית, בואו תסייעו להם.
אפי דביר: אנחנו כמובן ברשות המים נרתמים לטובת הצרכנים ומנסים בכל דרך, אבל זוהי סוגיה שהיא בעיקרה תקציבית.
אפי דביר: צריך לייצר את מקור המימון לזה כי בסוף לא התאגיד מממן את זה, הצרכנים מממנים את זה.
אפי דביר: אם אנחנו ניתן הוזלות, צריך עוד פעם למצוא לזה מקור מימון ומן הסתם זה ייפול עוד פעם על התושבים, אותו דבר שרצינו להקל עליהם ולמנוע מהם.
אפי דביר: הערה חשובה על הנושא של הפער במחירים מלפני עשור.
אפי דביר: חשוב להדגיש שעליית המחירים הגדולה, אין לה שום קשר אל התאגידים.
אפי דביר: הרציונל העיקרי שלה זה עניין של ההתפלה.
אפי דביר: כל מתקני ההתפלה שהוקמו בעשור האחרון, שזה צמוד להקמת התאגידים, אבל כל המתקנים האלה עולים כסף.
אפי דביר: כל החשמל לתפעל עולה כסף ולכן המחיר עלה בכל הארץ גם בכל המקומות שאין בהם תאגיד מים.
אפי דביר: גם שם המחיר עלה כדי לממן את מתקני ההתפלה, וחבל שכל הזמן לוקחים את זה למקום שיש תאגיד ויש לו מנכ"ל, זה מה שהעלה את המחיר.
אפי דביר: זה פשוט לא נכון.
וליד טאהא: אפי, שמענו הרבה מאוד טענות לכאורה על דברים בסיסיים למדי.
וליד טאהא: על איכות מים אני מניח שלא צריכים להתווכח.
אפי דביר: חד משמעית.
וליד טאהא: על טיפול בקריאות של התושבים אני מניח שאנחנו לא צריכים להתווכח.
וליד טאהא: על אי-אספקת מים לעיתים תכופות, גם אנחנו לא צריכים להתווכח.
וליד טאהא: על ליקויים בטיפול בסתימות.
וליד טאהא: אנחנו מדברים על דברים בסיסיים מאוד והתאגידים לא עושים את העבודה בדברים הבסיסיים האלה.
וליד טאהא: אם לא יתנו את השירות הזה הבסיסי, אנחנו לא מדברים פה על שירות "אובר", אנחנו מדברים על שירות בסיסי.
וליד טאהא: אם על השירות הבסיסי הזה האזרח לא מקבל, אז מי צריך את התאגידים?
אפי דביר: אדוני, אתה צודק.
אפי דביר: את השירות שתיארת התאגיד צריך לתת ולמיטב ידיעתי והבנתנו כצוות מקצועי ברשות, ברוב המכריע של הארץ זה מתקיים.
וליד טאהא: כנראה אתה מקבל הרבה פחות פניות מאיתנו.
וליד טאהא: אנחנו מקבלים מאות פניות של טענות קשות ביותר על התנהלות התאגידים, ומכאן גם עלה לנושא לדיון, אז אני מבקש תשובות יותר מקצועיות.
אפי דביר: תראה, אני באופן ספציפי הלכתי ובדקתי בכמה תאגידים את התלונות כי הכמות מאוד הטרידה, ואני אומר לך שבסופו של דבר העניין המרכזי שמטריד את התושבים זה המחיר.
אפי דביר: זה הדבר הבסיסי שמפריע להם.
וליד טאהא: לא, זה לא רק המחיר.
וליד טאהא: הוא מטריד אבל זה לא רק המחיר.
וליד טאהא: נגיד מים בצבע אדום, גם הוא מטריד את התושבים.
וליד טאהא: מונה שסופר כסף לתושב במים בצבע אדום, זה גם מטריד את התושבים.
אפי דביר: אני רוצה להסביר לגבי מים אדומים.
אפי דביר: צודקים במאה אחוז, אני בהחלט מקבל את זה שתושב פותח את הברז ורואה מים לא בצבע שקוף.
אפי דביר: זאת בהחלט בעיה וזה מאוד מטריד.
אפי דביר: בשנה שעברה חווינו את זה מאוד קשה בתאגידים מי גליל ואל-עין בגלל ששם הייתה לנו בעיה של שינוי מקור חיבור המים, מה שיצר ריאקציה כימית ולכן נוצר את העניין הזה.
אפי דביר: אנחנו טיפלנו בזה באותה עת ואנחנו גם נתנו הקלות לאותם תושבים באותה תקופה מדודה שהם נזקקו לזה.
אפי דביר: אנחנו יודעים לטפל במים אדומים, רק כמו שאנחנו אומרים, זאת איזושהי תופעה שהיא כימית בעיקרה.
אפי דביר: ברגע שאנחנו נחשפים לה, אנחנו מטפלים בה.
אפי דביר: צריך גם להבין שלא כל דבר זה התאגיד, כי החיבור של מקור המים זה לא באחריות שלו.
וליד טאהא: אפי, מה זה נתתם הקלות?
וליד טאהא: איך חישבתם את הספירה של המונים למים האדומים האלה?
אפי דביר: אני לא בקיא בדיוק בפרטים, אני רק אומר שבשנה שעברה עלה העניין הזה מכיוון התושבים על ההקלות שהם ביקשו כתוצאה מזה שהם היו צריכים לפתוח את הברז במשך כמה דקות עד שהסתיימו כל המים האדומים.
אפי דביר: ניתנה להם הקלה.
אפי דביר: אני לא יודע אם מישהו מהצוות פה של רשות המים יכול להסביר על אותה הקלה שניתנה, אבל אם תרצה אנחנו נוכל להעביר לך אותה אחר כך.
אפי דביר: יש לנו מנגנון של טיפול בעניינים האלה.
וליד טאהא: אפי, שאלה אחרונה אליך.
וליד טאהא: אני יודע כאזרח שכל אזרח במדינה יש לו 3.5 קוב לצריכה חודשית.
וליד טאהא: הרי אנחנו משלמים מים פעם בחודשיים, זאת אומרת 7 קוב לחודשיים.
וליד טאהא: נניח צרכתי 4 קוב, ה-3 קוב לא נשאר באובליגו שלי כדי לקבל מחיר נמוך.
וליד טאהא: יש מדרג של מחירים.
וליד טאהא: למה לא משאירים את ההפרש הזה בצריכה?
וליד טאהא: הרי אם האזרח צרך יותר, הוא משלם יותר באופן מיידי, אבל אם הוא לא צרך את כל ה-7 קוב, למה לא משאירים לו את מה שנותר באובליגו שלו?
וליד טאהא: למה מתחילים לספור מחדש?
אפי דביר: תראה, העקרונות שמלווים אותנו הם שהכמות לבן אדם לחודש אחד זה אמור להיות פחות או יותר ממוצע לפי מה שחושב, זה אזור ה-3.5 קוב לנפש.
אפי דביר: צריך גם לזכור עוד משהו.
אפי דביר: בסופו של דבר שיטת התעריף שלנו לוקחת את כל העלויות שצריך כדי לממן את משק המים.
וליד טאהא: זה הבנו, אני שואל על מה שהוא לא צרך.
וליד טאהא: מגיע לו 3.5 קוב, הוא צרך 1.5 קוב, למה 2 הקוב לא נשארים באובליגו שלו כדי שאם צרך יותר אחרי, אז זה עדיין בתוך הכמות שלו.
וליד טאהא: למה מתחילים לספור מחדש כל חודש?
אפי דביר: השיטה של התעריפים שלנו היא שיטה שבודקת את זה פר חודש, לא פר שנה.
אפי דביר: זה לא משהו שהוא מצטבר כי אנחנו בודקים את זה פר צריכה חודשית.
אפי דביר: גם צריך פה לעודד את החיסכון במים.
וליד טאהא: אפשר לתקן את השיטה או שהיא לא ניתנת לתיקון?
אפי דביר: שוב אני חוזר למה שאמרתי קודם.
אפי דביר: בסוף גם אם אתה מתקן איזשהו כלל, נוצר לך איזשהו גירעון שאתה צריך לממן אותו באיזשהו אופן.
אפי דביר: זה הכול משק סגור ואת כל העלויות של משק המים צריך לממן, אז אם אתה מתקן במקום אחד, תצטרך ליצור את המקור לזה באיזושהו העלאת מחיר עוד פעם לתושבים, לכן חייבים להבין, זה הכול משק סגור.
אפי דביר: מקור המימון שלו מגיע מהצרכנים.
אפי דביר: אתה משלם משהו אחד, תצטרך לתקן במשהו אחר.
אפי דביר: השמיכה קצרה כמו שאתם מבינים.
וליד טאהא: טוב, אפי, תודה רבה.
וליד טאהא: לא קיבלנו תשובות.
אפי דביר: על איזה שאלות לא קיבלת תשובות?
וליד טאהא: האזרח רוצה לראות ת'כלס.
וליד טאהא: תודה אפי.
וליד טאהא: אנחנו רוצים לשמוע את מוסטפא אבו ריא ממי הגליל.
וליד טאהא: מוסטפא, אתה מתאגיד מי הגליל.
וליד טאהא: מה התפקיד שלך בתאגיד?
מוסטפא אבו ריא: אני מנכ"ל תאגיד מי הגליל.
מוסטפא אבו ריא: מי הגליל משרת שבעה יישובים: סח'נין, עראבה, דיר חנא, מג'ד אל כרום, דיר אל סעד, בועיינה ונחף.
וליד טאהא: אנחנו שמענו שני ראשי רשויות מהתאגיד שלך.
וליד טאהא: יש המון טענות.
וליד טאהא: תסביר לנו אתה למה האזרח לא מרגיש טוב עם השירותים שהוא מקבל מהתאגיד?
מוסטפא אבו ריא: גם אני שמעתי אותם ואני אומר לך, אני הייתי בתפקיד הזה.
מוסטפא אבו ריא: אני לשעבר ראש עיריית סח'נין שתי קדנציות, ואני מכיר את התפקיד של ראש עיר וכל הבעיות שהתושבים פונים אליו בכל קטנה וגדולה.
מוסטפא אבו ריא: היום אנחנו מנסים לעשות את העבודה שלנו בצורה מקצועית.
מוסטפא אבו ריא: אנחנו גוף מקצועי.
מוסטפא אבו ריא: יש לנו רגולטור שהוא מגבה אותנו ומנחה אותנו מה לעשות.
מוסטפא אבו ריא: יש דברים שהם בסמכותנו אבל יש דברים שהם בסמכות הרגולטור, רשות המים, ממשלת ישראל.
מוסטפא אבו ריא: אני פונה אליכם, אתם כחברי כנסת, ואני בין עמי חי.
מוסטפא אבו ריא: תנסו לעשות מאמץ להוריד את המחירים בדמי הקמה.
מוסטפא אבו ריא: תעריף המים, גם זה אפשרי אבל בדמי הקמה, כי יש מרכיב בדמי הקמה שזה מיוחד כמעט לכל האוכלוסייה הערבית, שזה תוספת הר.
מוסטפא אבו ריא: היינו בישיבה בכנסת ולא הצלחנו.
מוסטפא אבו ריא: סח'נין משלמת יותר מהרצליה.
מוסטפא אבו ריא: ראש פינה משלמת יותר מתל אביב.
וליד טאהא: למה משלמים יותר?
וליד טאהא: איפה הבעיה?
מוסטפא אבו ריא: כי עלויות התשתיות בהרים יותר גבוהות מהתשתיות במישור.
מוסטפא אבו ריא: מבחינה כלכלית הם צודקים אבל צריך מישהו לממן את זה וצריך לעשות את זה שוויוני.
מוסטפא אבו ריא: הממשלה צריכה לשאת בהפרשים האלה.
מוסטפא אבו ריא: זה עבודה פרופר של חברי כנסת שיכולים להשפיע על זה.
וליד טאהא: מוסטפא, יש לכם השפעה על מחירי המים או שזה סמכות בלעדית של רשות המים?
מוסטפא אבו ריא: של רשות המים.
מוסטפא אבו ריא: אנחנו מקבלים את ההחלטות ואנחנו מבצעים אותן.
וליד טאהא: הם פשוט אומרים להם מה העלויות.
וליד טאהא: אין לכם שום השפעה בעניין.
מוסטפא אבו ריא: לפעמים יש שימועים, אנחנו מגישים עמדה אבל בסוף יש תוצאה ואנחנו מכבדים את התוצאה ועובדים לפי החוק.
מוסטפא אבו ריא: אנחנו לא יכולים להיות עברייני חוק.
וליד טאהא: איפה הבעיה לתאם מול הרשות המקומית על חפירה בכביש?
וליד טאהא: זה נשמע לך הגיוני לגשת לאזור באחריות מוניציפאלית של רשות, לבצע עבודה שהרשות לא יודעת על זה?
מוסטפא אבו ריא: אין מקרה כזה.
מוסטפא אבו ריא: אנחנו עושים את העבודות שלנו, במיוחד פרויקטים, עושים מכרז.
מוסטפא אבו ריא: במכרז יש קבלן זוכה.
מוסטפא אבו ריא: הקבלן הזוכה לא מקבל צו התחלת עבודה אלא לאחר שהוא מביא אישורים ממקורות, מחברת חשמל ומהרשות המקומית.
מוסטפא אבו ריא: הוא צריך להודיע לרשות המקומית והרשות המקומית תאשר לו שהוא הולך לעבוד במקומות האלה.
מוסטפא אבו ריא: מקרים של פיצוצים, של אחזקה של דברים דחופים, יש פיצוץ היום בכביש, התשתיות שלנו הן מתחת לכביש, לא מעל הכביש.
מוסטפא אבו ריא: חייבים לחפור את הכביש כדי למצוא את התשתיות, לתקן ולהחזיר את המצב לקדמותו.
מוסטפא אבו ריא: כל ניתוק של מים יזום מצידנו, אני אומר לכם, זה כמו הכרזת מלחמה.
מוסטפא אבו ריא: אני מבקש מכל מנהלי התפעול, את זה אתם עושים רק בתיאום עם הרשות המקומית.
מוסטפא אבו ריא: הרשות המקומית אומרים לכם, חבר'ה, לא מתאים לנו התאריך הזה, תדחו את זה ביום-יומיים.
וליד טאהא: גם אתם שולחים הודעות SMS לתושב על ניתוק?
מוסטפא אבו ריא: כן, ודאי.
מוסטפא אבו ריא: כשזה יזום נשלח הודעות SMS.
מוסטפא אבו ריא: היום יש שכונות קטנות אפילו, אנחנו שולחים
מוסטפא אבו ריא: SMS ואנחנו מדביקים מודעה בשטח הציבורי, בכביש וגם בדלתות.
וליד טאהא: מה אתה אומר על הטענה של ראש המועצה המקומית מג'ד אל כרום לגבי הביוב שזורם לו מחוץ לצנרת בגלל שמנזקים אליו ביוב של יישובים אחרים כי כנראה הצנרת לא יכולה להכיל את הכול?
וליד טאהא: מה הוא אשם?
וליד טאהא: למה הוא צריך לסבול?
מוסטפא אבו ריא: אין מקום אחר.
מוסטפא אבו ריא: השיפוע הטבעי של דיר אל אסד ובועיינה עובר דרך זה.
מוסטפא אבו ריא: היה קו מאסף והיום אנחנו עשינו קו מאסף חדש.
מוסטפא אבו ריא: היה קו מאסף עם שתי תחנות שאיבה.
מוסטפא אבו ריא: היום יש לנו קו מאסף גרביטציוני בשיפוע הטבעי.
מוסטפא אבו ריא: עשינו קידוח בעלות רצינית.
מוסטפא אבו ריא: היום הבקשה שלנו ושל הרשות המקומית מג'ד אל כרום וכולם, לזרז את האישורים כדי להבטיח את החיבורים לקו שקיים שם בשטח כדי לפתור את הבעיה.
וליד טאהא: למה לא מזרזים?
וליד טאהא: יש בעיה, אנשים סובלים.
וליד טאהא: שכונה שלמה סובלת.
וליד טאהא: למה מחכים?
מוסטפא אבו ריא: יש בעיה, יש ביורוקרטיה במדינה.
מוסטפא אבו ריא: אני לא יכול להשקיע שם את עשרות המיליונים האלה בלי אישור תקציבי מרשות המים.
וליד טאהא: ולרשות המים לא אכפת מהשכונה השלמה שישנה עם הריח הזה?
מוסטפא אבו ריא: זה לא נוח.
מוסטפא אבו ריא: כל ביוב לא נוח.
מוסטפא אבו ריא: זה לא איך שמסבירים את זה.
מוסטפא אבו ריא: יש בזה הגזמה.
מוסטפא אבו ריא: מתי שיש גשם יותר מדי, גשם עז, סופות של גשם, לפעמים הגשם נכנס לביוב והניקוז לא מספיק שם.
וליד טאהא: מוסטפא, פעם אחת לקרות זה יותר מדי.
וליד טאהא: למה זה צריך לקרות?
מוסטפא אבו ריא: הייתה הצפה בנהריה.
מוסטפא אבו ריא: למה זה קרה?
מוסטפא אבו ריא: הצפה באשקלון.
מוסטפא אבו ריא: יש הצפות.
מוסטפא אבו ריא: יש אירועי קיצון של מזג האוויר.
מוסטפא אבו ריא: זה ההתחממות הגלובלית אם תחזור לזה, אבל אנחנו עושים את כל המאמצים ואנחנו משפרים ושיפרנו המון בעבודה בתשתיות מים וביוב אודות לתקציבים שקיבלנו מרשות המים וממדינת ישראל.
וליד טאהא: השאלה האחרונה, מוסטפא אבו ריא, אם כי אתה בעל עניין.
וליד טאהא: אתה חושב שהשירות שהאזרח מקבל היום מהתאגידים הוא יותר טוב מהשירות שיכולה לתת לו הרשות המקומית שלו?
מוסטפא אבו ריא: השירות שמקבל היום הוא שירות טוב מאוד ושירות הרבה יותר מהזמן שהרשויות המקומיות - - -
וליד טאהא: כן, מלפני 20 שנה.
וליד טאהא: אנחנו מדברים על רשויות של היום, לא מלפני 20 שנה.
מוסטפא אבו ריא: אספקת מים ואיכות מים זה דבר בסיסי.
מוסטפא אבו ריא: איכות מים נבדקת, מאושרת על ידי משרד הבריאות לפי התקן.
מוסטפא אבו ריא: אין דבר כזה.
מוסטפא אבו ריא: היו מקרים.
וליד טאהא: אני מכיר דבר כזה, מוסטפא אבו ריא.
מוסטפא אבו ריא: אתה לא רוצה לשמוע על מים אדומים?
וליד טאהא: כן, במשפט.
מוסטפא אבו ריא: אנחנו הראשונים שהתנסינו.
מוסטפא אבו ריא: נתנו פיצוי הולם לאנשים ועשינו את העבודה כי זה מקרה ראשון, פעם ראשונה שהקידוחים מהאקוויפר לא מספיקים.
מוסטפא אבו ריא: נתנו עזרה ממים מותפלים וזה מה שגרם לתופעה של מים אדומים.
מוסטפא אבו ריא: תיקנו ופיצינו את התושבים בצורה הולמת.
וליד טאהא: מוסטפא אבו ריא, תודה רבה לך.
וליד טאהא: חסן כנעאן איתנו?
וליד טאהא: חסן, תגיד לנו בכמה מילים מי אתה ומה הפעולות שיזמת כדי לטייב את הנושא של שירותי מים.
חסן כנעאן: שלום לכולם, חסן כנעאן, פעיל חברתי ופוליטי בעיר טמרה.
וליד טאהא: חסן, אנחנו דנים על הנושא הזה אך ורק מהזווית המקצועית, אז פעילות פוליטית לא רלוונטית בעניין הזה.
חסן כנעאן: אוקיי.
חסן כנעאן: קודם כל כמה מילים לפני שאני אדבר על הנקודות הספציפיות שנוגעות בתאגיד ובדברים המקצועיים.
חסן כנעאן: כל דבר, יש לו צד חיובי ויש לו צד שלילי, בטח הקמת התאגידים, יש ממנה צדדים חיוביים שרואים בשטח ויש הרבה דברים שליליים מצד שני.
חסן כנעאן: השאלה היא מה יותר, השלילי או החיובי.
חסן כנעאן: כל ראשי הרשויות מדברים, והחברים, המנכ"לים ורשות המים, כולם פקידים.
חסן כנעאן: אני חושב שכל החברים הם פקידים והם לא אנשי מפתח שמציירים את הקווים - - -
וליד טאהא: אז מי הם אנשי המפתח?
חסן כנעאן: אנשי המפתח הם המחוקק או חברי הכנסת.
חסן כנעאן: שם המחוקק מצייר את הקווים ואת התמונה לכל האזרחים במדינה והוא שהביא את תאגידי המים.
וליד טאהא: נכון, לפי חוק תאגידי המים והביוב.
וליד טאהא: אתה אומר, הבעיה אצלנו, אצל המחוקק.
חסן כנעאן: יש הצעת חוק שעברה, לצמצום תאגידי המים ועדיין לא יושמה בגלל התנגדות של השלטון המקומי.
חסן כנעאן: כל זה גם צריך המחוקק לדון.
וליד טאהא: מה אתה חושב, חסן, צריך לבטל את התאגידים ולנהל את זה על ידי הרשויות?
חסן כנעאן: אם אנחנו בכלל מדברים על הערבים במדינה, המנטליות של האזרח הערבי במדינה השתנתה בעשר השנים האחרונות עד היום ורואים את זה בכל תחומי החיים, לא רק במנטליות מול הגבייה ומול הארנונה, שהוא יכול לקבל את החשבון מים גם מעיריית טמרה או עיריית סח'נין או כל עירייה אחרת.
חסן כנעאן: אני לא בא בטענות לשום מנכ"ל ולשום פקיד.
חסן כנעאן: הוא עושה את העבודה שלו.
וליד טאהא: אוקיי, תגיד כמה משפטיים על השירות שמקבל האזרח.
חסן כנעאן: לצערי חלק מראשי הרשויות דיברו כאן כמו קבלני עפר ולא כמו ראשי רשויות.
וליד טאהא: חסן, אנחנו לא נגיד שום מילה שהיא לא ראויה כלפי ראש עיר, אז בבקשה ממך.
וליד טאהא: אני לא מקבל את האמירה הזאת שלך.
חסן כנעאן: דיברו על עבודות עפר ועל עבודות אינסטלציה, שיש הרבה בעיות בהם.
חסן כנעאן: התאגיד לא הוקם רק בנושא הזה, בתחום הזה.
חסן כנעאן: התאגיד נותן שירות של מים ובתמורה הוא מקבל גם את הכסף עבור המים.
חסן כנעאן: יש תאגידים שמשקיעים הרבה בתחזוקת המשרדים שלהם וזה על חשבון הצרכן, ויש הרבה אנשים כאן שמכירים אותי ומכירים על מה אני מדבר.
חסן כנעאן: חלק מהתאגידים השקיעו מאות אלפי שקלים או מיליונים בתחזוקה של המשרדים שלהם על חשבון האזרח והצרכן, ומצד שני הם אומרים שאנחנו בגירעונות.
חסן כנעאן: כמה כסף הרשויות המקומיות גבו מתאגידי המים?
חסן כנעאן: מה עם היטל המים וביוב שהצרכן הערבי משלם פי שלוש או פי ארבע מהעלות שהיה משלם לרשות המקומית?
חסן כנעאן: גם הרשות המקומית הפסידה את ההיטל על זה שלא נכנס לקופה שלה.
חסן כנעאן: זה אחד.
חסן כנעאן: עוד דברים בקשר לעלויות של העיקולים.
חסן כנעאן: יש חלק מהתאגידים שגובים במנוגד לחוק, במנוגד לאמות המידה שהחוק כותב.
חסן כנעאן: יש לי דוגמאות.
חסן כנעאן: אני אשלח לך ולחברי הוועדה, ברשותך.
חסן כנעאן: אם אתה רוצה, אני גם אעלה מהרשויות החברתיות.
חסן כנעאן: עיתונאים העלו את זה.
וליד טאהא: אם יש לך מקרים ספציפיים, תשלח.
וליד טאהא: אנחנו נטפל כראוי.
חסן כנעאן: יש לי כאן תמונות של צווי עיקולים ברישום ועיקול בפועל, שהעלות של המעקלים אלפי שקלים מול הכסף - - -
וליד טאהא: אנחנו כמובן בעד שכל אזרח ישלם את החוב שלו ושלאף אחד לא יצטרכו לעשות תהליך של עיקולים.
וליד טאהא: בשלב הזה אנחנו נודה לך, חסן.
וליד טאהא: הזמן שלנו מאוד דוחק.
חסן כנעאן: ברשותך, חצי דקה.
חסן כנעאן: גם יש חשבוניות שמגיעות לצרכן והן שגויות ואין מי שיטיל קנסות על התאגידים שטועים מול הצרכנים.
חסן כנעאן: יש חשבוניות שהגיעו לצרכנים, מאות שקלים, בין 1,000 שקל ל-200 שקל.
חסן כנעאן: יש הרבה הפרש בטעויות.
חסן כנעאן: זה אלפי אחוזים.
חסן כנעאן: זה היה בתאגיד סובב שפרעם בחשבוניות האחרונות.
חסן כנעאן: למרות המצב של הקורונה ביקשו מאנשים, תבואו למשרדים, אנחנו נפתור לכם את הבעיה, כי הייתה תקלה טכנית.
וליד טאהא: חסן, תודה רבה לך.
וליד טאהא: אנחנו נמשיך להיות בקשר כדי לטפל ולקדם נושאים.
וליד טאהא: בשלב הזה תודה רבה לך.
וליד טאהא: עו"ד עומר ורדי, שומע אותנו?