GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יחזקאל ליפשיץ: מצד שני אני לא נעמד בתור יחד עם אחרים כי ברגע שאני נעמד בתור מתחילים להיות שיקולים של האםF35 יותר חשוב ממתקן התפלה, כן או לא.
יחזקאל ליפשיץ: ברגע שאנחנו מקימים מתקן התפלה, תעריף המים - - -
יעקב טסלר: תן לי להתנהל עצמאי.
יחזקאל ליפשיץ: בדיוק.
יחזקאל ליפשיץ: יש הרבה שיגידו שזה חיסרון אבל יש גם יתרון.
יחזקאל ליפשיץ: אני לא תלוי בתקציב המדינה.
יחזקאל ליפשיץ: פותח סוגריים, יש תמיכות מתקציב המדינה על הקמה של מתקני קולחין וכו', סגור סוגריים, אבל בגדול משק המים נושא את עצמו.
יחזקאל ליפשיץ: יש בזה יתרון כמו למשל היום.
יחזקאל ליפשיץ: אם היינו באים היום לאוצר ואומרים להם, חברים, תנו לנו עכשיו, ומתקני התפלה זה מתקנים מאוד יקרים, זה 1-2.5 מיליארד שקל יכול להגיע למתקן התפלה, תנו לנו עכשיו 2 מיליארד שקל להקים מתקן התפלה, אז אני לא יודע אם היינו מקבלים את הכסף הזה היום.
יחזקאל ליפשיץ: ברגע שהמשק נושא את עצמו אז אנחנו לא "תלויים" באף אחד ואנחנו יכולים להקים את המתקנים האלה.
יחזקאל ליפשיץ: ברגע שאנחנו מתחילים לשנות את המשוואה הזאת ומתחילים להוציא כל מיני דברים החוצה ממשק המים, אנחנו עלולים להזדקק לתמיכה תקציבית.
יחזקאל ליפשיץ: איפה זה פוגש אותנו באמירה הזאת?
יחזקאל ליפשיץ: בעצם, אדוני היושב ראש, אתה אמרת שהרבה אנשים צורכים היום הרבה מים בגלל שהרבה אנשים נמצאים בבית, שוטפים ידיים.
יחזקאל ליפשיץ: אני חושב שיש בזה מן האמת כמובן.
יחזקאל ליפשיץ: אני אומר שוב, חשוב לשמוע את הנתונים האמיתיים מרשות המים, כי לפי הנתונים לא בטוח שיש גידול משמעותי בצריכה.
יחזקאל ליפשיץ: יש גידול אבל הוא מסוים.
יחזקאל ליפשיץ: ברגע שאנחנו נשנה את זה ונגדיל למשל את הכמות המוקצבת לבן אדם לחודש מ-3.5 ל-4.5, ל-5 קוב לנפש לחודש, מה שיקרה, שאנחנו נצטרך להעלות את תעריף המים הגבוה באחוז משמעותי כי בעצם תעריף המים הגבוה הוא זה שנושא על עצמו את תעריף המים הנמוך.
יעקב טסלר: לדעתי זה מתאזן, תיכף נגיע לזה, אם המלונאות לא עבדו בתקופה הנוכחית ואם העסקים שבתו.
יעקב טסלר: צריכים באמת לראות את הנתונים.
יחזקאל ליפשיץ: נכון, אבל כיוון שאין לנו תמיכה תקציבית היום, אני חושב שיש בזה לא מעט יתרונות, אנחנו נאלץ להעלות את תעריף המים.
יחזקאל ליפשיץ: שאלת אדוני היושב ראש מי קובע את תעריף המים, אז יש לרשות המים חטיבה כלכלית, נמצא איתנו כאן סמנכ"ל רשות המים, מנהל החטיבה הכלכלית.
יחזקאל ליפשיץ: הם בעצם עושים את החישובים ומביאים את ההצעה למועצת רשות המים.
יחזקאל ליפשיץ: מועצת רשות המים, יושבים שם שמונה נציגים, שישה משרדי ממשלה ועוד שני נציגי ציבור.
יחזקאל ליפשיץ: אני חבר מועצת רשות המים אבל יושב ראש המועצה זה מנהל רשות המים.
יעקב טסלר: קובעים את התעריפים.
יחזקאל ליפשיץ: נמצאים שם גם משרד הפנים, משרד האוצר, משרד החקלאות ובעצם הם קובעים את תעריפי המים.
יעקב טסלר: לפני שנשמע את גלעד, עוד שאלה כללית.
יעקב טסלר: אחד קיבל כמו שאמרת, 3.5 קוב.
יעקב טסלר: הוא לא צרך את זה.
יעקב טסלר: זה נשמר לו?
גלעד פרננדס: לא, זה לא נשמר.
גלעד פרננדס: זה פר חודש.
גלעד פרננדס: בהמשך לדברים של חזי, אז קודם כל חשוב להגיד שהמבנה הזה של שני תעריפים הוא מבנה שמעבר לזה שהוא מעודד צריכה יותר חסכונית, הוא בא בשביל להנגיש את השירות.
גלעד פרננדס: אנחנו מדברים פה על שירותי מים וביוב, שירות אולי הכי קיומי שכל צרכן וכל אזרח מבקש אותו, ולכן למרות שאנחנו כרשות מים מחויבים כמובן לעיקרון העלות ואנחנו מכירים בעלויות לספקים השונים, בין אם זה אותם מתקני התפלה שחזי דיבר עליהם, מקורות, תאגידי המים, אנחנו משתדלים מאוד לייעל את כל הספקים האלה ברגולציה של תעריפים שבעצם קובעת נורמות, והתאגידים והספקים השונים שואפים להגיע לנורמות ולכן למרות מה שחזי ציין, שאנחנו נמצאים בגידול מאוד משמעותי במים המותפלים שהם מים מאוד יקרים כי זה לא מים טבעיים, ולמרות הגידול בסטנדרטים של הטיפול בשפכים, בסוף אחרי שאנחנו משתמשים במים, המים יוצאים מהבית ומגיעים למתקנים של טיפול בשפכים והסטנדרט שם רק הולך ועולה.
גלעד פרננדס: אנחנו שמחים שהוא הולך ועולה כי זה מאוד חשוב לסביבה, אבל כמובן שלצד העלייה בסטנדרט יש עלויות נוספות.
גלעד פרננדס: כמובן נזכיר גם את כל ההשקעות שמתבצעות גם במשק המים הארצי שחברת מקורות היום פועלת בתוכנית פיתוח חסרת תקדים בהיקפה בשביל להתמודד עם כל האתגרים שיש לנו במשק המים, וגם תאגידי המים עצמם פועלים ומשקיעים לפי הסטנדרט הנדרש.
גלעד פרננדס: כל הדברים האלה מגיעים לעלות.
גלעד פרננדס: אחרי שאנחנו קובעים את העלות, אנחנו מחלקים אותה בצורה כמו שחזי ציין, שהתעריף הנמוך נושא על גבו, בעצם תעריף מאוד מסובסד שמי שמסבסד זה התעריף הגבוה.
גלעד פרננדס: כמו שציינת אדוני, זה בתי מלון ותעשייה אבל בעצם זה גם כל מי שלא זכאי לכמות מוכרת בבית, גם הקיוסק, גם המסעדה, וכולנו יודעים מה המצב שם היום, לכן בגלל שזה משק מים סגור מבחינה תעריפית או כמו שחזי ציין, מעין משק מים סגור מבחינה תעריפית, אין לנו אפשרות גם אם היינו רוצים, להגדיל או לשנות תעריף מבלי שזה ישפיע על כל המערכת.
גלעד פרננדס: אני רק אגיד לגבי הכמות שציינת, איך קבעו 3.5 קוב.
גלעד פרננדס: הקביעה הראשונית ב-2010 הייתה 2.5 קוב ובמחצית 2011 זה שונה ל-3.5 קוב.
גלעד פרננדס: כמובן זה יותר משרת את הצרכים.
גלעד פרננדס: לפי הנתונים שלנו, הרבה מאוד מהצרכנים, גם כמו שחזי העיד על עצמו, בדרך כלל לא מגיעים למדרגה הגבוהה.
גלעד פרננדס: המטרה הייתה באמת שכל צרכן, והמחיר הזה של השירות, אנחנו מדברים על חשבון חודשי של בערך 110-120 שקלים כולל מע"מ למשפחה.
גלעד פרננדס: בדו-חודשי זה כמובן 220 או 240 שקל, תלוי ברמת צריכה סבירה.
גלעד פרננדס: אנחנו מדברים על שירות ביחס כמו שאנחנו רואים אותו גם במבנה ההוצאות של המשפחה לפי סקר הוצאות למשפחה של למ"ס, שירות שניתן במחיר מאוד נמוך, הרבה יותר נמוך משירותי חשמל ושירותי תקשורת למשל, לכן גם אם אנחנו היום היינו באים ואומרים, בואו נגדיל או נשנה את התעריפים, אז כמובן שזה היה משליך באופן ישיר ומיידי על שאר התעריפים, אלא אם כן היינו מגיעים להסדר עם משרד האוצר שהוא היה אומר, אני לאור המצב מוכן לתמוך.
יעקב טסלר: פניתם אליהם?
גלעד פרננדס: אנחנו פנינו לאוצר אבל התשובה, ולדעתי היא תשובה די טובה ומקיפה, הייתה כמו שאני לפחות מבין אותה, שבתחילת המשבר נתנה ממשלת ישראל כ-500 שקלים לכל ילד ולכל אזרח ותיק כדי להתמודד עם ההשלכות של המשבר.
גלעד פרננדס: אני חושב שגם מהנתונים שלנו קשה לבוא ולומר שאנחנו רואים פה איזה - - -
יעקב טסלר: אני לא יודע אם לחייך או לבכות.
גלעד פרננדס: טוב, מה שהממשלה יכולה כמובן.
גלעד פרננדס: ככל שההמשלה תחליט שהיא מרבה לתמוך - - -
יעקב טסלר: אני מזכיר לעצמי שה-500 שקלים שנתנו, זה היה לפני פסח אם אני זוכר טוב, אף אחד לא צפה באיזה מצב אנחנו נמצאים היום וגם אנחנו לא יודעים מה יהיה מחר.
גלעד פרננדס: אין ספק אדוני שאתה צודק.
גלעד פרננדס: אין לנו שום מחלוקת, אנחנו באותו צד, רק אני אגיד שבנושא של המים, מהנתונים שיש אצלנו, הגידולים הם מאוד נמוכים.
גלעד פרננדס: מדובר באחוזים בודדים.
גלעד פרננדס: אנחנו חושבים שבשביל אחוזים כאלה, שגם כן זו תקופה של חודש-חודשיים שבעיקר היה הנושא של הסגר, והיום ככל שהסגר משתחרר אני חושב שאנחנו נחזור לרמות צריכה יותר סבירות.
גלעד פרננדס: אני חושב שגם אם היה נעשה שינוי, אם היינו נניח אומרים שמגדילים את הכמות המוכרת, במקום נניח 3.5 קוב היינו מגדילים בעוד חצי קוב או בעוד קוב, ל-4 או 4.5 קוב, אז קודם כל אלה שכבר היום מסתפקים בכמות הנמוכה, זה בכלל לא היה משרת אותם, ולפי הנתונים שאנחנו רואים, התפלגות של צריכה לפי ערים, אז דווקא בערים שמדורגות מבחינה סוציו אקונומית בדירוג נמוך יחסית, דווקא שם זה לא יבוא ולא יסייע להם, אז יכול להיות שזה יסייע למי שאנחנו לא רוצים.
גלעד פרננדס: יכול להיות שאם היינו נותנים פה תמיכה ישירה ולאו דווקא דרך מים, אולי כמו שהממשלה נתנה קודם, 500 שקל לילד, הייתה נותנת עוד תמיכה ואז כל צרכן היה יכול לבחור אם הוא רוצה יותר שירותי מים או מוצרי מזון או שירותי חשמל, כל אדם וסדר העדיפויות שלו, זה היה לפחות בעיניי תמיכה הרבה יותר אפקטיבית מאשר היום.
גלעד פרננדס: בגלל שינוי של 3%, 4% או 5%, תלוי בעיר, לבוא ולשנות מבנה תעריפים שגם ככה הוא מאוד מורכב כי יש לנו פה 56 תאגידים, מקורות, מתקני התפלה, עוד מאות ספקים נוספים בדרך כמובן וספקי ביוב, לכן לדעתנו כרגע לא נדרש שינוי דווקא בתעריפי המים בשביל לעזור לאוכלוסייה.
יעקב טסלר: בהמשך אני אכנס אתכם לגבי נתונים של הצריכות.
יעקב טסלר: לפני שאני פונה, למה בעצם אם אתם נותנים 3.5 קוב ואף אחד לא ישתמש בזה, למה אנחנו לא משמרים לו את הזכות?
גלעד פרננדס: בעצם שימור הזכות הוא לאו דווקא היה משרת את האוכלוסייה שאנחנו חושבים עליה בימים כתיקונם.
יעקב טסלר: באופן כללי השאלה.
גלעד פרננדס: כן, אז בעיקר כשלא משתמשים וכשאנשים נגיד נוסעים לחופשות או נוסעים לחו"ל או מישהו נמצא במילואים.
גלעד פרננדס: ההטבה הזו היא לא הטבה שעוברת מחודש לחודש כי אנחנו לא רוצים לעודד צריכה.
גלעד פרננדס: ידוע שבחורף הצריכה היא קצת יותר נמוכה, אז אנחנו לא רוצים שבן אדם יגיד, אוקיי, צרכתי בחורף פחות כי התקלחתי פחות או השקיתי פחות את הגינה, שזה בעיקר רוב הצריכה, אז אני אשמור את הצריכה הזו ואשקה את הגינה עם הצריכה הזו בקיץ כי אני אגיד שלא השתמשתי בזה בחורף.
גלעד פרננדס: כמו שאמרתי, החשבון של המים הוא חשבון יחסית נמוך ולכן האפקטיביות של השינויים האלה, ככל שהיינו עושים אותם היא הייתה מאוד נמוכה ובכל מקרה גם אם היינו עושים את זה נניח והיינו אומרים אוקיי, מותר לצבור את זה, אנשים היו משתמשים בזה, אז זה אומר שהתעריפים היו צריכים לגדול כי גם התעריף הגבוה, ברגע שהוא עולה, התעריף הנמוך, אנחנו עושים אותו כאחוז, כמו שאמר קודם חזי, קרוב לפי 2, אז שניהם עולים ביחד ואז בעצם היינו גם פוגעים באותה אוכלוסייה שבאמת גם עושה שימוש מושכל, גם בדרך כלל לא יוצאת לאיזה חופשות ארוכות לא בארץ ולא בחו"ל, ולכן אנחנו חושבים שגם אם רוצים לתמוך באיזשהו סוג של אוכלוסייה, זה נכון, אבל לאו דווקא דרך תעריפי המים.
גלעד פרננדס: יש לממשלה הרבה מאוד - - -
יעקב טסלר: זה שמעתי כבר קודם.
יעקב טסלר: את הרעיון לפנות לאוצר שיתנו עוד פעם מענק כזה של 500 שקלים, כולנו בעד.
יעקב טסלר: זוג, כמה אתם מקצים, 7 קוב?
יעקב טסלר: ואם הוא גר לבד?
גלעד פרננדס: גם 7 קוב.
יעקב טסלר: למה אתם מעודדים?
גלעד פרננדס: אפשר ללכת גם לעשות לפי כל בן אדם פרטני.
יעקב טסלר: יותר קשה, יותר מורכב אולי.
גלעד פרננדס: אנחנו לא חושבים שזה יותר מורכב כי זה בעצם היה נותן מה שבאמת מגיע, אבל בסיטואציה הזו שלפעמים יש גם אנשים שלפעמים גרים לבד והמציאות היא לא תמיד פשוטה עבורם, בטח אם זה אנשים מבוגרים או קשישים שגרים בגפם, אז חשבנו שזה לא נכון לבוא ולהתחיל לבדוק כל בן אדם אם הוא גר לבד.
גלעד פרננדס: עד 2010 המצב היה מינימום של ארבע נפשות ולא רצינו שהשינוי הזה יהיה דרמטי מדי אבל אפשר לחשוב על זה.
גלעד פרננדס: הנושא הזה היה עושה את זה יותר מדויק.
גלעד פרננדס: יכול להיות שזה היה מעורר איזשהו סוג של אולי כעס, אולי תרעומת מצד חלק מהאנשים שכמובן היו נפגעים כלכלית מהמהלך הזה אבל זה מהלך שהוא אפשרי.
גלעד פרננדס: אנחנו לא פוסלים אותו.
יעקב טסלר: מה שאני רוצה לומר זה דבר אחד בעניין הזה.
יעקב טסלר: מבחינת
יעקב טסלר: כם כשאתם עושים את החישובים כמו שאדון יחזקאל הציג קודם, מבחינת
יעקב טסלר: כםX קוב מים בתעריף, גם יש לכם את הממוצע, אבל אם מבחינת
יעקב טסלר: כם אתם מוכנים לפי התקציב שאתם בונים לעצמכם, אתם יודעים, X מים בתעריף כך וכך.
יעקב טסלר: בפועל לא צריך את זה.
גלעד פרננדס: מי שלא צרך, אז הוא לא משתמש בזה.
יעקב טסלר: במאגר המים זה נמצא.
גלעד פרננדס: הבנתי מה אתה שואל.
גלעד פרננדס: בוא נגיד כזה דבר, יש לנו תחזיות כשאנחנו בונים את התעריף, איך הן אמורות להיות.
גלעד פרננדס: כל סוף שנה אנחנו עושים בדיוק התחשבנות גם עם כל ספק וספק, כל תאגיד ותאגיד וגם בסוף מול מקורות.
גלעד פרננדס: גם אם נגיד שכל משפחה, בגלל החיסכון או צו השעה שיחליטו שמים זה מאוד חשוב, ירדו בצריכות ואפילו לא מגיעים ל-2.5 קוב, אז אנחנו אומרים אוקיי, היינו אמורים לספק נניח 500 או 600 מיליון קוב בתעריף הזה, סיפקנו פחות, זה אומר שיש לנו עכשיו איזשהו כסף שאנחנו מכניסים אותו להתחשבנות הכוללת.
גלעד פרננדס: מצד שני, ההתחשבנות הזו היא מאוד גדולה.
גלעד פרננדס: הכול מגיע לצרכן, שום דבר לא הולך החוצה.
גלעד פרננדס: למשל, אם התפלנו יותר ממה שתכננו, אז זה עולה יותר כסף.
גלעד פרננדס: אני אתן דוגמא שאנחנו מקווים שתקרה בקרוב.
גלעד פרננדס: אם תהיה ירידה בתעריפי החשמל, תעריפי החשמל מאוד משפיעים על המים, אז כמובן זה משליך באופן ישיר על התעריפים.
גלעד פרננדס: שם בהתחשבנות הכוללת גם הנושא הזה יגיע.
גלעד פרננדס: לא נשארת פה איזושהי קופה או תקציב שאנחנו אומרים, אוקיי, זה לשנה הבאה.
גלעד פרננדס: מה שעולה זה מה שאנחנו נותנים.
גלעד פרננדס: אנחנו מתאימים את התחזית למה שהיה בפועל ורצים לשנה הבאה.
גלעד פרננדס: אני יכול להגיד לך אפילו שההתחשבנות בחלק מהדברים היא דו-שנתית.
גלעד פרננדס: עכשיו עברנו עדכון תעריפים שנכנס ב-1 ביולי, לכן אנחנו משתדלים כל הזמן להיות עם יד על הדופק ושכל העלויות המוכרות יהיו בפנים ומה שלא צריך להיות בפנים לא יהיה בפנים, אבל אין לנו איזה מצב שיש לנו עודף שאנחנו יכולים להגיד, אוקיי, בואו ניקח את העודף הזה ונעשה איתו משהו אחר.
גלעד פרננדס: אצלנו כל שינוי שיש מתורגם באופן ישיר ומיידי לתעריפים.
יעקב טסלר: לפני שאני אפנה לסגן ראש עיריית בית שמש ויו"ר תאגיד מי שמש, אני רוצה לקדם בברכה את חבר הכנסת אוריאל בוסו, חבר כנסת חדש שנכנס כרגע.
יעקב טסלר: כולנו שמחים שהצטרפת לוועדה החשובה ואני מאחל לך הרבה הצלחה, וכן לחברת הכנסת הילה.
יעקב טסלר: שיהיה לכולם הרבה הצלחה ונוכל מהמקום הזה לבוא ולעשות דברים טובים לעם ישראל, לאזרחים שלנו.
יעקב טסלר: הרב ארנרייך, אני שומע פה דברים.
יעקב טסלר: ברגע שזה מגיע לכסף, זה האוצר.
יעקב טסלר: כולנו מבינים את זה, כולנו נושמים את זה, מכירים את זה.
יעקב טסלר: אני רציתי לשמוע ממך כיו"ר התאגיד, ואני יודע שאתם גם פניתם לרשות, איך אתה רואה את הדברים ששמעת פה.
ישעיהו ארנרייך: ידידי היושב ראש, חברי הכנסת החשובים, מנכ"ל המשרד, אנחנו כנציגי ציבור, אני סגן ראש עיר ואני יותר מעשר שנים יו"ר תאגיד המים בבית שמש.
ישעיהו ארנרייך: הקמנו אותו.
ישעיהו ארנרייך: הסיטואציה שבה אנחנו נמצאים היום, שבה פניות הציבור שמופנות, הוא גם מגיע מהעירייה ואני בטוח שגם שם פניות ציבור האלה מהאנשים, כי אנחנו עומדים מול התושבים ביום-יום.
ישעיהו ארנרייך: יכול להיות שמה שאמר פה מקודם זה נחמד, זה באמת נכון גם.
ישעיהו ארנרייך: אני יודע שמשק המים הוא משק סגור.
ישעיהו ארנרייך: אנחנו מכירים את הפרוצדורה, מכירים את כל התהליך הזה אבל דבר אחד ברור, גם ה-500 שקלים שניתנו, ואמרת כבוד היושב ראש שזה אפילו לעג לרש במידה מסוימת, אבל בסוף משפחות ברוכות ילדים, כל 50 שקל הוא רלוונטי.
ישעיהו ארנרייך: אתה אומר, אם נוסיף עוד קוב לצריכה, מה תהיה המשמעות של זה?
ישעיהו ארנרייך: עוד קוב לנפש במשפחה של 10-12 נפשות שנמצאות בבית, צריך להבין את הסיטואציה.
ישעיהו ארנרייך: אנחנו נמצאים היום במצב שהילדים נמצאים בבתים רוב היום.
ישעיהו ארנרייך: גם אלה שהולכים לבתי הספר, הולכים לבתי הספר לשעות בודדות.
ישעיהו ארנרייך: זה לא מה שאנחנו מכירים ביום-יום.
ישעיהו ארנרייך: הלכו לבתי הספר בעבר ב-08:00 בבוקר, חזרו ב-16:00 אחרי הצהריים, ב-18:00 אחרי הצהריים.
ישעיהו ארנרייך: בחורי הישיבה חזרו ב-22:00 בערב.
ישעיהו ארנרייך: אנחנו לא בסיטואציה הזאת היום.
ישעיהו ארנרייך: האנשים נמצאים בבית, ההורים והילדים.
ישעיהו ארנרייך: גם מי שהולך לעבודה וגם מי שהולך לכל מיני מקומות או ללימודים, זה הכול לשעות ספורות וחוזרים הביתה.
ישעיהו ארנרייך: הקן של הבית הוא הקן העיקרי שבו נמצאים כל הזמן.
ישעיהו ארנרייך: לא יוצאים לשום מקום.
ישעיהו ארנרייך: אין בילויים, אין קניות, אין שום דבר.
ישעיהו ארנרייך: הסיטואציה הזאת יוצרת בבית קודם כל צריכת מים, שירותים, שטיפות, ניקיונות, כמובן מקלחות, אפילו בריכות פיראטיות שאנשים מתקינים בבתים.
ישעיהו ארנרייך: אין בריכת שחיה היום.
יעקב טסלר: הכול קורה בתוך הבית.
ישעיהו ארנרייך: הבית הקטן שבו אנחנו חיים ולא בווילות ענקיות, נהפך לאיזשהו מקום שהכול שם.
ישעיהו ארנרייך: אם אתה לוקח משפחה של עשר נפשות, אם אתה מוסיף לכל ילד קוב, זה משמעותי לחודש, זה 150 שקל.
ישעיהו ארנרייך: אתה לוקח את זה לשלושה-ארבעה חודשים, זה משמעותי.
ישעיהו ארנרייך: אנשים מתקשרים אלינו לדחות להם את התשלום, לעשות איתם הסדר.
ישעיהו ארנרייך: 700,000 אנשים נמצאים בחל"ת כזה או אחר.
ישעיהו ארנרייך: את חלק מהעובדים שלנו היינו צריכים להוציא לחל"תים כאלה ואחרים.
ישעיהו ארנרייך: אנחנו מעלים תמרור אזעקה של בקשה של האזרחים.
ישעיהו ארנרייך: יש כל מיני רעיונות.
ישעיהו ארנרייך: יש גם רעיונות שאתה יכול לקחת את הבן אדם עצמו ולבדוק אותו לא פר אותה חשבונית אלא לעשות לו חשבון שנתי.
ישעיהו ארנרייך: יכול להיות שבחודש ינואר הוא באמת לא השתמש בתור עשר נפשות בכל כמות הצריכה שלו ובחודש אפריל ומרץ הוא השתמש כפול שניים, אז תהיה אפשרות לתת לו איזושהי הנחה ולא פרצת את מסגרת התקציב הזאת כי זה מוקצב לו בכל מקרה במסגרת הזאת.
ישעיהו ארנרייך: אם יש רצון - - -
יעקב טסלר: רצון יש אבל אין דבר העומד בפני הרצון.
ישעיהו ארנרייך: אפשר לנסות לחשוב לייצר כל מיני דברים וגם כמובן ללכת לאוצר.
יעקב טסלר: גלעד, מה אתה אומר על הרעיון המצוין?
גלעד פרננדס: כל רעיון, אפשר לשקול אותו ולדון בו.
גלעד פרננדס: יש גם רעיונות שאפשר אפילו ליישם אותם אבל חשוב שתהיה מודעות.
גלעד פרננדס: צרכן שלא צרך את הכמות שלו ונגיד במרץ או בתקופה שהוא בבית בסגר כן יצרוך אותה, עדיין אם אנחנו נעשה את החישוב שאומר, מותר להעביר מתקופה לתקופה, התעריף של כולם יעלה כי ברגע שהוא לא צרך את המים בכמות הנמוכה כיום, זה מגיע להתחשבנות השנתית.
גלעד פרננדס: אנחנו לא אומרים אוקיי, התאגיד או מקורות או מישהו הרוויח.
גלעד פרננדס: אם הוא לא צרך, זה נכנס להתחשבנות עם כל הדברים האחרים.
גלעד פרננדס: אין עודפים.
יעקב טסלר: ואם הוא כן צרך?
גלעד פרננדס: אז זה גם נכנס להתחשבנות.
יעקב טסלר: אתה אומר שאם הוא לא צרך זה נכנס בהתחשבנות הכוללת ואחרי זה אתם משקיעים ועושים מה שאתם צריכים, אבל אם הוא צרך אז מה הייתם עושים?
ישעיהו ארנרייך: אני אסביר את זה יותר טוב, כבוד היושב ראש.
ישעיהו ארנרייך: לו יצויר שהיה לנו לכל אחד מד בבית שבו הייתי יכול לבדוק האם אני מגיע למכסה הזאת, לו יצויר שיש כזאת סיטואציה שאני יכול להגיע ל-7 קוב לצרכן לחודשיים ואני אשתמש בכל ה-7 קוב, לא היית עושה לי חשבון ואומר לי, בוא נעשה חשבון שנתי האם אנחנו נמצאים במקום הזה.
גלעד פרננדס: ההבדל בין הקוב הנמוך לגבוה הוא פחות מ-7 שקלים, זאת אומרת שגם אם היינו נותנים עוד קוב ולא עוד 15 שקל בחודש, כי הוא היה משלם על הקוב הנמוך, הוא לא היה משלם אפס.
גלעד פרננדס: זה קודם כל, הסכום הוא בערך 7 שקלים.
גלעד פרננדס: זה ההפרש.
גלעד פרננדס: אנחנו כמובן נעשה שהמנגנון יהיה הכי טוב שאפשר אבל ככל שאנחנו במנגנון מסוים מגדילים את הכמות המוכרת, בין אם על ידי זה שאנחנו נותנים עוד קוב לנפש, בין אם על ידי זה שאנחנו אומרים, לא, לא, בואו נתחשבן ברמה שנתית ולכן במקום שכל עם ישראל יצרוך X, הוא יצרוךX ועוד משהו.
גלעד פרננדס: כל הדברים האלה בסוף מגיעים להתחשבנות השנתית ומעלים את התעריפים.
גלעד פרננדס: מזה אי אפשר לברוח כי זה משק כספים סגור.
גלעד פרננדס: אין פה מתנות חינם.
גלעד פרננדס: יכול להיות שגם אנחנו באים לאותם צרכנים שכבוד הרב דיבר עליהם, שכן מסתפקים בכמות המוכרת ולמרות שהכול אצלם בסדר, בגלל שעשינו שינוי שמגדיל את הכמות המוכרת והתעריפים עולים, אז במקום שרצינו לסייע וכמו שעכשיו קראנו את פרשת בלעם - - -
יעקב טסלר: זה אני לא מסכים כל כך.
גלעד פרננדס: אוקיי, אבל זו המציאות.
גלעד פרננדס: מה אני יכול לעשות?
יעקב טסלר: אני אחזור לרעיון הדו-שנתי.
יעקב טסלר: חבר הכנסת וואליד, בבקשה.
וליד טאהא: תודה אדוני היושב ראש, אני רוצה תחילה לשאול את נציג המחקר איפה מדינת ישראל ממוקמת מבחינת תעריף המים לעומת נגיד ה-OECD?
יהודה טרואן: שאלה מאוד טובה.
יהודה טרואן: לצערי אין לי תשובה כי לא בדקתי את זה, אז אני פשוט לא יודע.
גלעד פרננדס: יש לנו תשובה וגם אנחנו נמצאים יחסית מאוד נמוך.
גלעד פרננדס: קודם כל, אנחנו נעביר לכם את ההשוואה עם מקור המידע העיקרי שם, אתר שנקראID.
גלעד פרננדס: NET שהוא משווה תעריפי מים בכל רחבי העולם ממש לפי ערים.
גלעד פרננדס: חשוב להדגיש שלמרות שאנחנו נמצאים מאוד נמוך גם בהשוואה לכוח קנייה, כי אנחנו עושים גם תקנון לכוח קנייה כמובן בשערי חליפין.
גלעד פרננדס: עוד דבר שחשוב להדגיש, שאנחנו נמצאים מאוד נמוך למרות מה שאמרנו קודם, שישראל היא מדינה ב-OECD, אני חושב, מהבודדות שמתפילות מים, בוודאי בהיקף שאנחנו מתפילים, שזה מים מאוד יקרים ולמרות זאת אנחנו נמוכים, וגם ישראל היא מהמדינות הבודדות בעולם שהתעריף מכסה את כל העלויות.
וליד טאהא: זה הבנו מההסבר הראשון.
וליד טאהא: תשמע, אנשים נשארים בבתים בתקופה הזאת לא כי רצו להישאר בבתים, כי הממשלה, המדינה ביקשה מהם להישאר בבתים בגלל מצב החירום שאנחנו נמצאים בו.
וליד טאהא: אם יש מצב חירום, אי אפשר לבוא ולענות שיש לנו מסגרת סגורה ואם נפרוץ אותה יהיו השלכות X, Y,Z כאשר כל הסיטואציה במדינה היא סיטואציה של חירום והתנהלות לא נורמלית.
יעקב טסלר: כולנו סגורים היום.
וליד טאהא: כן, כולנו סגורים.
וליד טאהא: אנחנו עכשיו בעיצומו של גל שני שאנחנו לא יודעים לאן להגיע עם זה בכלל ומן הסתם מדברים פה ושם, כנראה שנגיע גם להסגרים והגבלות על האזרחים ומכאן גם השימוש במים בגלל זה שכל המשפחות נמצאות בבית ולא מתאפשר להן לצאת, לנהל חיים תקינים בחוץ, מן הסתם יעלה.
וליד טאהא: עבור משפחות רבות, רבותיי, הסכום הקטן שדיברתם עליו הוא סכום גדול מאוד.
וליד טאהא: יש משפחות שאין להן כסף לתכלל את עצמן ועל כן הסכום הלכאורה קטן, הוא לא קטן.
וליד טאהא: הוא קטן עבור זה שמצבו טוב ואין לו בעיה של משכורת ואין לו בעיה של שכר, אבל מי שחי על עזרה מבחוץ ולא עזרה חד-פעמית של המדינה ב-50 שנה, ה-500 שקל, אני מדבר עזרה מבחוץ, על עמותות סיוע, על גופים אזרחיים שדואגים למשפחות החלשות באופן שוטף כל יום.
וליד טאהא: יכול להיות שאנשים במצב טוב אפילו לא יודעים על זה, לא מרגישים את זה כי לא היו שם, הם לא חלק מהדבר הזה ועל כן הסכומים האלה עדיין סכומים משמעותיים עבור משפחות רבות.
וליד טאהא: לפחות הקטע של ה-3.5 קוב, לפחות מי שלא צרך, אז שבאובליגו שלו יהיה לו את הקרדיט הזה של הכמות שהוא לא צרך כדי שאם הוא יצרוך בסיטואציה כמו שאנחנו נמצאים בה היום, של הימצאות יתר בבית, אם הוא צרך יותר, אז לפחות הוא עשה את זה מהכמות שלא צרך בעבר.
וליד טאהא: אם אנחנו לא יודעים לפרוץ את המסגרת ואת התקציבים, ובכל זאת לפרוץ את המסגרת.
וליד טאהא: אדוני היושב ראש, בתקופה שהיא לא שגרתית, תקופת חירום והמדינה מבקשת מהאזרחים להתנהל כמו בתקופת חירום, ואתה יודע, המון משפחות כבר לא יוצאים לעבודה באופן חופשי כמו שעשו בשגרה ומן הסתם הרבה משפחות איבדו את מקור ההכנסה שלהן בגלל המצב הזה, אז אין מה לעשות, המדינה צריכה להושיט יד לכיס ולמממן את הסכומים האלה שאולי יעשו בכל זאת לעזרה באמצעות הוזלת תעריף המים בתקופה הזאת.
וליד טאהא: מים כמו חשמל, הם שני דברים בסיסיים ביותר לחיים שאי אפשר בלעדיהם ואם המדינה לא תעזור בדברים הבסיסיים ביותר למחיית האזרח תוך כדי שהיא מבקשת ממנו לציית להוראות ולא לצאת, אז מתי נעשה את זה?
יעקב טסלר: חבר הכנסת אוריאל בוסו, בבקשה.
אוריאל בוסו: שלום, אדוני היושב ראש, היטבת לבטא את הנושא.
אוריאל בוסו: עצם הכינוס של הדיון, הרי הוועדה לפניות הציבור, בדיוק תפקידה ומקומה לדבר על האנשים הקטנים או החלשים או בעיות שלא מקרו, כי באמת יש ועדת כלכלה, יש דברים שמדברים על המקרו של המים, ואל לאף אחד לזלזל לא ב-100 שקל, לא ב-50 שקל תוספת.
אוריאל בוסו: סגן ראש עיריית בית שמש מכיר אותי כקולגה ואני גם כן הייתי ממלא מקום יושב ראש תאגיד המים מיטב שהוא תאגיד גדול, אזורי בפתח תקווה.
אוריאל בוסו: אנחנו יודעים מה המשמעות של כל משפחה כשאתה מוסיף לה כמה קובים או שאתה מקל מעליה.
אוריאל בוסו: כשאנחנו טיפלנו בבעיות על הנחה בארנונה, הבנו את המשמעות של אנשים על כל שקל ולכן החשיבות של הדיון הזה היא באמת חשיבות גדולה מאוד לבטא את האזרח הקטן ולהגיע אליו.
אוריאל בוסו: מוועדה לוועדה חברי הכנסת הולכים בשביל להילחם, לנסות ולהקל על האזרחים, על הזכויות, אם זה ועדת הכספים, אם זה ועדת חוקה, כל ועדה בשביל מה שאפשר בתקופה הקשה הזאת של משבר הקורונה שנכפתה על אף אחד שלא מרצון אבל יש לזה משמעויות רבות.
אוריאל בוסו: כשאני שומע אותך שאתה אומר שאין מה לעשות, זה בסוף משק סגור, נכון שזה משק סגור אבל אני לא אומר לך שהעשירים ישלמו יותר מאשר החלשים.
אוריאל בוסו: תמיד אנחנו יודעים גם במשק סגור לתת קריטריונים שמטיבים עם משפחות ברוכות ילדים, כי בסופו של יום הרי לא נתת עודף למי שלא השתמש בדבר הזה.
אוריאל בוסו: כשאתה מדבר על משק סגור אז תיקח את העודף שאתה לא רוצה לתת לו ותיתן את זה בקריטריונים למי שבסוף כן משתמש כי הוא צרך יותר, אז המשק יישאר משק סגור ואתה לא פרצת מסגרת של התאגיד.
אוריאל בוסו: אנחנו לא נצטרך להגיע בסופו של דבר ולראות כמה כסף בסוף מחזירים לאוצר לאזן את התקציב, אבל המשק הסגור נשאר כי אולי הכסף נגזר בסופו של יום משנה לשנה בתוככי התאגיד ואנחנו יודעים שיש מה לעשות באמת בהקלה מבלי עדיין לשנות את תעריפי המים או לדבר על המקרו, אבל לאזרח הקטן כרגע לעשות שינויים שהם כן פרסונליים, שיכולים להיטיב.
אוריאל בוסו: גם האוצר שנתן כסף כמו שאמרו על ה-500 שקל, החליטו לתת עזרה ראשונה מעכשיו לעכשיו.
אוריאל בוסו: זה הזמנים לעשות עזרה ראשונה ותיקונים קטנים ולטפל באזרח ולהקל מעליו, אם זה גם בחשמל, גם בארנונה ועכשיו גם כן בנושא המים שהוא נקודה לא פחות חשובה והוא מהדברים הבסיסיים שצורכים בבית בתקופה הקשה הזאת.
יעקב טסלר: חברת הכנסת הילה, בבקשה.
אוסנת הילה מארק: תודה רבה אדוני היושב ראש.
אוסנת הילה מארק: אני חושבת שכולנו צריכים להבין, מדובר בזמנים מאוד מאוד קשים שדורשים פתרונות שאינם שגרתיים, ועם כל הכבוד, בעיניי סיבה של משק סגור לא מספיק טובה כרגע וצריך לחשוב על דרכים יצירתיות כדי למצוא פתרונות לזה.
אוסנת הילה מארק: חשוב לי לומר, לא מדובר רק על משפחות ברוכות ילדים.
אוסנת הילה מארק: מה שאנחנו נראה עכשיו זה גל מאוד מאוד גדול של משפחות שביום-יום במצב שגרה אותם כמה עשרות או מאות שקלים, היה להם דבר שהם יכלו להתמודד איתו וכרגע הם יגיעו למצב שבו בחודשים הקרובים שיסתיימו חודשי החל"ת, כל שקל יהיה מאוד מאוד חשוב, ולא מדובר עכשיו בהטבה שבאה לשרת קבוצת אוכלוסייה כזו או אחרת.
אוסנת הילה מארק: לא רק משפחות ברוכות ילדים אלא בכלל משפחות במדינת ישראל.
אוסנת הילה מארק: אני רוצה לומר יישר כוח ליושב ראש שהעלה את הנושא החשוב הזה.
אוסנת הילה מארק: התפקיד שלנו כח"כים לדאוג בדיוק לאותן המשפחות שעכשיו המצב הכלכלי שלהן ובעקבות זה המשפחתי והאישי והנפשי וכו' וכו', משתנה בדיוק בדברים האלה.
אוסנת הילה מארק: אני חושבת שגם על משרד האוצר ועל כל מי שקשור לכך למצוא את הפתרונות גם בתוך המשק הסגור.
יעקב טסלר: גלעד, בעצם מה שאמרת קודם, שיש את ה-7 קוב שנותנים לזוג, איפה זה משפיע על התעריף?
יעקב טסלר: אני חושב, אפילו שלא מנצלים את זה, לא משפיע על התעריף הכולל.
גלעד פרננדס: אני אנסה לחזור על זה שוב כי אני לא יכול לשנות את המציאות.
יעקב טסלר: אבל זה נכלל מראש בתחשוב.
גלעד פרננדס: זה לא רק זה, זה דבר קטן יחסית שנכלל בתחשיב.
גלעד פרננדס: יש לנו גם תחזית כמה התפלה תהיה, מה יהיה תעריף החשמל, מה יקרה למדד המחירים לצרכן, מה יקרה לכמויות אחרות שמפיקים ולפי כל זה אנחנו באים ובונים סל עלויות.
גלעד פרננדס: בסוף השנה אנחנו באים ואומרים, אוקיי, עכשיו בואו נראה מה יצא בפועל.
גלעד פרננדס: בדרך כלל זה די קרוב אבל פה ירד אחוז, שם עלה אחוז, ההתפלה עלתה יותר כי התפילו יותר, מצד שני החשמל ירד.
גלעד פרננדס: בשונה ממה שאמר חבר הכנסת אוריאל בוסו, אין פה נושא של אוצר.
גלעד פרננדס: אין עודפים שחוזרים לאוצר או תקציב שמקבלים מהאוצר.
גלעד פרננדס: הכול נשאר בתוך המסגרת הזאת.
גלעד פרננדס: חשוב להבין שבעצם זה משחק סכום אפס.
גלעד פרננדס: אין פה מישהו שיכול להרוויח בלי שמישהו ייפגע.
גלעד פרננדס: ככל שאנחנו נשנה ולא חשוב באיזו שיטה, וניתן הטבה נוספת, זה יבוא על חשבון שאר הצרכנים.
יעקב טסלר: אני לא רואה את זה כהטבה נוספת.
גלעד פרננדס: קודם כל זו הטבה.