GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודדה פרץ: אבל זה לא שעכשיו אפשר להעביר לקוח בלי שהוא מבקש את זה.
יעקב טסלר: מה קורה כיום?
יעקב טסלר: מה חל היום על הבנקים?
עודדה פרץ: היום, כשכתבו את ההוראות וכל הלקוחות שפתחו חשבון צורפו בעבר לכל מיני שירותים, היה רק דואר ישראל וזאת לכן הייתה ברירת המחדל.
עודדה פרץ: לקוחות חדשים שמצטרפים שואלים אותם אם הם רוצים כך או כך, והם יכולים מראש, מלכתחילה, עם פתיחת החשבון לבקש לקבל דואר בדיגיטל או לבקש לקבל בדואר ישראל.
עודדה פרץ: אבל כל אלה שהיו באופן היסטורי מקבלים בדואר, הם חייבים היום לבקש, כדי שיעבירו אותם.
עודדה פרץ: זה לא משהו שאפשר להעביר ללא הסכמה של הלקוח.
ורד קירו-זילברמן: וזה לכלל הודעות הבנקים, או רק לדפי החשבון?
עודדה פרץ: לא, זה לכל ההודעות.
עודדה פרץ: זה לפי כללי גילוי נאות.
עודדה פרץ: גם יש לנו הוראה 420 שגם אומרת את זה, שכדי להעביר לקוח מאמצעי אחד לאחר, צריך בקשה שלו.
ורד קירו-זילברמן: זאת אומרת שהסיפור של תקנת כרטיסי חיוב נכונה לחברות האשראי, לכרטיסי אשראי, וזה - - -
עודדה פרץ: המכתב שמשרד המשפטים הוציא היה הבהרה לתקנה 4.ג, וגם אנחנו אחר כך הוצאנו הבהרה שאומרת שאם חברת כרטיסי אשראי עמדה בתנאים האלה שמשרד המשפטים קבע יחד איתנו, אז בעצם הם עומדים בכל הרגולציה.
ורד קירו-זילברמן: ואתם מתכוונים גם להרחיב את זה להודעות נוספות של חברות כרטיסי האשראי, אם הבנתי נכון?
עודדה פרץ: לא רק להודעות של חברות כרטיסי אשראי, גם להודעות של הבנקים.
יעקב טסלר: עודדה, אנחנו קיבלנו עשרות פניות לגבי שתי חברות: ישראכרט ומקס, שבעצם, אני אתבטא בעדינות, הן מתעלמות מההוראות וממשיכות עם מה שנוח להן.
יעקב טסלר: מה ה דרך שלכם כרגולטור, מה הסמכויות שלכם, מה דרכי האכיפה והאם אתם מודעים למה שאנחנו מודעים לו?
עודדה פרץ: אנחנו בהחלט מודעים ובד בבד עם הוצאת מכתב ההבהרה הזה שהוצאנו ב-17 ליוני נשלחו גם מכתבים לשתי החברות האלה.
יעקב טסלר: איך נשלחו המכתבים?
יעקב טסלר: בדואר או במייל?...
עודדה פרץ: המכתבים נשלחו במייל.
יעקב טסלר: הלקוח הביע את הסכמתו?
עודדה פרץ: תמיד כשאנחנו שומעים תלונות או מגיע לידיעתנו מידע בכל מיני דרכים, אנחנו כמובן נותנים לגוף הנילון הזדמנות תגובה והם - - -
יעקב טסלר: בואי תשתפי אותי מה הייתה התגובה שלהן, אם הן בכלל הגיבו?
עודדה פרץ: אני אומרת, נתנו להם 30 יום להגיב וזה מסתיים.
עודדה פרץ: שלחנו את המכתבים ב-17 ביוני והם צריכים להגיב עד יום ש ישי.
עודדה פרץ: אבל מה שביקשנו במכתבים, זה באמת לבדוק אם הם עמדו במשלוח ההודעות שלהם בשלושת התנאים האלה שנקבעו במכתב של משרד המשפטים ובמכתב ההבהרה שלנו וככל שהם לא עמדו בתנאים האלה, אז הם יתבקשו לשלוח לכל הלקוחות שהם לא עמדו בתנאים האלה ואם הם עברו באופן יזום, שינו להם את ברירת המחדל אז הם צריכים לשלוח להם בדואר את כל ההודעות שלא נשלחו בדואר.
עודדה פרץ: זה דבר ראשון.
עודדה פרץ: יש גם משמעות להודעות האלה מבחינת ספירת הימים שלקוח יכול להודיע שנעשה שימוש לרעה בכרטיס שלו, אז הם צריכים להודיע ללקוחות ולפעול בהתאם לכך שהמועד שממנו יחל להיספר הזמן להודעת הלקוח על שימוש לרעה בכרטיס, יהיה מהמועד שבו הם שולחים בדואר ולא מהמועד שהם שלחו בדיגיטל.
יעקב טסלר: מהתלונות שהגיעו אלינו הסיפור עם ישראכרט לא התחיל אתמול ולא שלשום, וזה סיפור די ישן.
יעקב טסלר: ובעצם מי שיוצא ניזוק מכל הדבר הזה הם הלקוחות.
יעקב טסלר: כפי שציינתם קודם, יש את הדבר הראשון, הזכות הבסיסית שכל אחד יכול לבוא ולראות את כל הפעולות שהוא עושה, ב.
יעקב טסלר: אם מישהו רוצה לערער על משהו הוא לא קיבל את זה, אין לו על מה להסתכל, הוא לא יודע לערער, ואם הוא יבוא לערער בעוד חצי שנה או כעבור מספר חודשים אני מתאר לעצמי מה תהיה התשובה.
יעקב טסלר: אבל אני רוצה ברשותך לשאול אותך, המכתב שהוצאתם מעולה והסברתם את עמדתכם היטב.
יעקב טסלר: מה קורה בזמן הזה ללקוח?
יעקב טסלר: אתם הוצאתם מכתבים ולהבין למה הם עושים את זה ואם הם עושים את זה, ולשמוע את עמדתם.
יעקב טסלר: בסדר גמור.
יעקב טסלר: הלקוח שיושב בבית לא יודע מה קורה, הוא לא מקבל שום דבר.
יעקב טסלר: מה איתו?
עודדה פרץ: ככל שהתברר שהם עושים דין לעצמם ושינו את ברירת המחדל בניגוד לתקנות, קודם כל הם חייבים להתחיל לשלוח לאותם לקוחות בדואר מעתה והלאה.
עודדה פרץ: דבר שני, הם צריכים ממועד שבו הם עשו את השינוי, לשלוח בדואר את כל המכתבים שנשלחו בדיגיטל.
עודדה פרץ: דבר שלישי כפי שציינת בעניין של זכות הערעור, אנחנו ציינו שהם צריכים להודיע ללקוח שהזכות שלו לומר כי נעשה שימוש לרעה בכרטיסו והפעולה הזאת והזאת שהוא פתאום מגלה בדף הפירוט שהגיע אליו רק עכשיו, הזמן לא ייספר מהמועד שהם שלחו בדיגיטל אלא מהמועד שבו הם שולחים את ההודעות בדואר.
עודדה פרץ: כמובן שאנחנו צריכים לקבל עד סוף השבוע דיווח מפורט על ביצוע של כל הפעולות הללו ובהתאם לתשובה שנקבל נראה איך אנחנו ממשיכים.
יעקב טסלר: אני מבקש ברשותך עודדה אם תוכלי לעדכן את הוועדה בתשובה שלהם.
יעקב טסלר: רק לחדד, אתם שלחתם את המכתב גם לישראכרט וגם למקס?
עודדה פרץ: מכתב לישראכרט ומכתב למקס, שניהם ב-17 ליוני ומשניהם אנחנו צריכים לקבל תשובה עד לסוף השבוע.
חן פליישר: אני מהמחלקה המשפטית של בנק ישראל.
חן פליישר: אני רוצה רגע לחדד איזו שהיא נקודה.
חן פליישר: קודם כל, כפי שעודדה תיארה, המכתבים שיצאו לשתי החברות הם מה שאנחנו קוראים להם מכתבי אכיפה, זאת אומרת שהם גם מבקשים מידע והם גם נותנים זכות טיעון אבל הם גם כבר החילו הוראות לאופן התיקון.
חן פליישר: זאת אומרת אנחנו לא מחכים.
חן פליישר: הנקודה השנייה, ברשותך, אם אוכל לעדכן את הוועדה לגבי המשך הטיפול ולאו דווקא לגבי התשובות הקונקרטיות, על מנת לא להכנס לכל מיני סוגיות מורכבות של חובות סודיות שחלות עלינו, אז כמו שמצאנו את הדרך עכשיו להביא לידי ביטוי את הצעדים שאנחנו עושים, אם נוכל לעדכן על הטיפול עצמו ולאו דווקא על התשובות הקונקרטיות.
יעקב טסלר: מקובל.
יעקב טסלר: עוד שאלה לסיום, אנחנו בוועדה קיבלנו את התלונות על חברת מקס וישראכרט.
יעקב טסלר: כפי שאנחנו מכירים את הציבור קצת בוועדה לפניות הציבור, ישנם הרבה אזרחים שלא כל דבר שכואב להם או שמפריע להם הם מתלוננים עליו.
יעקב טסלר: לא כל אחד עושה את זה.
יעקב טסלר: אנחנו מכאן קוראים לכולם כן לבוא ולהתלונן, בעצם זה לא המילה 'להתלונן', אלא באם הם נתקלים בקשיים, לעזור לנו לאפשר להם להגיע לתוצאות הטובות.
יעקב טסלר: אולי כדאי ומן הראוי שאתם כרגולטור תפנו לכל החברות, לא רק לגבי הפניות שקיבלתם.
יעקב טסלר: או כתזכורת, או שאני מניח שאתם עושים בקרה א צלכם על כל החברות, וליידע אותן מה התקנות ומה הדרך ולגבי כל הנהלים שציינתם בתחילת הדברים, כך אני חושב לנכון שצריך להיות.
יעקב טסלר: יכול להיות שאתם מבצעים את זה, ואם כן, אני מודה לכם על כך מראש.
עודדה פרץ: באמת אנחנו הוצאנו כאמור את מכתב ההבהרה הזה ב-17 ליוני שאומר לכולם איך אנחנו מצפים שיפעלו בנושא הזה.
חן פליישר: המכתב פורסם גם באתר בנק ישראל לציבור.
עודדה פרץ: המכתב הזה פורסם.
עודדה פרץ: כשיש הפרה שמגיעה לידיעתנו של חברה מסוימת אנחנו באמת במקרים רבים עושים בדיקה רוחבית בכל החברות ובכל הבנקים.
עודדה פרץ: במקרה הזה לא קיבלנו שום אינדיקציה לחברה שלישית שיש בה סוג של הפרה כזאת, ולכן לא פנינו אליהם, אבל כשיש לנו אינדיקציות או חששות שיכול להיות איזה שהוא - - -
יעקב טסלר: אז אתם מטפלים בעניין.
עודדה פרץ: - - - שרואים בכל המערכת אנחנו בהחלט נוקטים בגישה הזו.
עודדה פרץ: זה עניין של תשומות.
עודדה פרץ: במקרה זה לא הייתה שום סיבה, הנושא קיבל הרבה פרסום ואנחנו גם יודעים שבחברה שלישית זה לא קרה.
עודדה פרץ: - - - אין סיבה לשלוח להם מכתב.
יעקב טסלר: מה הסנקציות שיש?
יעקב טסלר: קודם לכן שמעתי שבשוק ההון יש סנקציה של 250,000 שקל לחברה.
יעקב טסלר: מה יש אצלכם?
עודדה פרץ: אצלנו גם יש עיצום כספי על הפרות של הוראות שלנו, הוא נע בין 750,000 שקל ל-1.5 מיליון שקל.
עודדה פרץ: אני לא זוכרת ספציפית על כללי גילוי נאות מה ההפרה, אבל זה סדר הגודל של הסכומים.
יעקב טסלר: יכול להיות שהחברות לא מודעות לכך, אחרת אני לא מבין מדוע הן מרשות לעצמן להתנהל כפי שהן רואות לנכון להתנהל.
יעקב טסלר: או שהן יודעות שהסנקציות האלה לא ימומשו.
עודדה פרץ: נציגת ישראכרט נמצאת בישיבה ואתה יכול לפנות אליה.
יעקב טסלר: את זה אני אומר באופן כללי.
עודדה פרץ: - - - עד מיליון שקל.
יעקב טסלר: היה בעבר, הם לא מימשו אחרת אנשים היו נרתעים.
יעקב טסלר: השאלה מיותרת לדעתי.
יעקב טסלר: תודה רבה עודדה וחן.
יעקב טסלר: אני אעבור לישראכרט.
יעקב טסלר: נעה נווה בבקשה.
יעקב טסלר: שלום לכם ועוד מעט צהריים טובים.
יעקב טסלר: לא אחזור על כל הדברים, אני מניח שהייתם בדיון.
יעקב טסלר: אבל בעצם במשפט אחד, יש תקנה, הנחיה מפורשת, כיצד לשלוח דברי דואר ללקוחות.
יעקב טסלר: התלונות הרבות שקיבלנו, שאין לי מושג מדוע, כנראה לכן יש את התשובות אצלכן, ראיתם לנכון לפעול בדרך אחרת.
יעקב טסלר: האם זה נכון, ב.
נעה נווה: כמובן שאנחנו תמיד פועלים, וגם במקרה הזה, בהתאם להוראות הדין.
נעה נווה: אכן לאחר שביצענו את המהלך שנוכל כמובן לפרט לגביו אם תרצו, התנהל שיח בינינו לבין משרד המשפטים והפיקוח על הבנקים, שבסופו כפי שעודדה ציינה, יצאו הנחיות.
נעה נווה: קיבלנו את ההנחיות ב-17 ליוני וכפי שאמרה עודדה, אנחנו כמובן ביצענו את ההתאמות הנדרשות על מנת להתאים את הדברים לעמדות של משרד המשפטים ושל הפיקוח על הבנקים.
יעקב טסלר: קודם כל אני מברך על כך.
יעקב טסלר: אני רוצה להתייחס לגבי אותם הלקוחות שקיבלו בעבר בצורה אחרת, אם היה להם ערעור מסוים על חשבון או בכל דרך שהיא, מה ניתן לעשות, איך אתם נותנים את הדעת על כך?
נעה נווה: סליחה אדוני לא שמענו את השאלה.
יעקב טסלר: אני שואל לגבי לקוחות עד היום.
יעקב טסלר: אומרים שיהיה טוב, אני זורם, אני רוצה להתמקד בלקוחות שעדיין לא קיבלו את החשבונות שלהם, הם לא ראו את זה.
יעקב טסלר: מה איתם?
יעקב טסלר: איך אנחנו מיידעים אותם?
יעקב טסלר: איך הלקוח מקבל את הפירוט לגבי הפעולות שהוא ביצע?
יעקב טסלר: אם יש פעולות שעליהן הוא רוצה להגיש ערעור, איך אתם מתייחסים לכך כרגע?
נעה נווה: כמובן כפי שעודדה ציינה, ובהתאם למכתבים שהתקבלו, כל הלקוחות שלגביהם הדבר נדרש בהתאם להבהרה, קיבלו או יקבלו מאתנו את אותם דפי פירוט שנשלחו אליהם באמצעות המייל, באמצעות דואר ישראל כפי שנדרשנו בהתאם למכתבים הללו וכפי שציינה עודדה, כמובן שזכות הערעור שלהם תחל להיספר החל מהמועד שבו הם יקבלו בחזרה את אותם דפי פירוט בדואר ישראל.
יעקב טסלר: מתי כל הדברים האלה יקרו.
נעה נווה: בימים האלה.
נעה נווה: זה כבר קורה למעשה.
יעקב טסלר: מה אתם אומרים אם אשאל אתכם מה הביא אתכם לצורה אחרת?
יעקב טסלר: באמת אני שמח על כך, אם הייתם רואים את הערימה של התלונות של אנשים על שתי החברות ישראכרט ומקס.
יעקב טסלר: כולנו מבינים למה דיגיטלי זה טוב, אבל יש בהחלט לקוחות שיש להם אינטרנט, והם צופים באינטרנט לא יודע במה, אבל במיילים, אם זה קשישים או אם אנשים שאין להם, חשבתי לתומי חברה גדולה כמו ישראכרט, מה הביא אותה לא לתת את השירות המינימלי ללקוח.
יעקב טסלר: אני לא מדבר על כך שזה בניגוד לתקנות ולהנחיות.
יעקב טסלר: אבל כמו שציינתי בהתחלה אני לא מתכונן לחפור, אם אתם קיבלתם ואתם מתיישרים עם התקנות מבחינתי הכל טוב.
יעקב טסלר: תודה רבה, המשך יום טוב ובהצלחה.
הגר בן עזרא: כבוד היו"ר אני לא יודעת אם זו הייתה אמירה או שאלה אבל אם זו שאלה אני אשמח להתייחס.
הגר בן עזרא: אני סמנכ"ל השירות של ישראכרט.
הגר בן עזרא: חשוב לי קודם כל להתייחס לטיימינג.
הגר בן עזרא: אתה אומר 'חודשים רבים', מדובר על מהלך שבוצע במהלך פברואר ומרס, כשבמסגרת המהלך הזה אנחנו מדברים על קבוצות לקוחות - - -
יעקב טסלר: כמה חודשים עברו מפברואר עד יולי.
הגר בן עזרא: זה החשבוניות של מרץ עד יוני.
הגר בן עזרא: בהתאם להנחיות החדשות שקיבלנו ביולי כבר חזרנו לפורמט על בסיס ההנחיות החדשות.
הגר בן עזרא: אבל אני רוצה, כי אתה שואל מה הביא אותנו לבצע את המהלך הזה, אז אני אשמח להתייחס אם אפשר.
יעקב טסלר: בשמחה.
הגר בן עזרא: אנחנו במהלך השנים האחרונות הגענו למצב שמתוך 3.2 מיליון לקוחות, יש לנו כבר למעלה מ-2 מיליון לקוחות שבעצם מקבלים את הסטיימנט החודשי שלהם באמצעות דואר אלקטרוני, מייל.
הגר בן עזרא: ישנה עדיין קבוצה של בערך 10% מהלקוחות נכון לפברואר, שכל הקבוצה הזאת קיבלה את החשבונית החודשית בדואר רגיל.
הגר בן עזרא: מה שאנחנו רצינו לעשות, וכל הקונספט היה אך ורק שיפור השירות ללקוח, זה בעצם לאפשר ללקוחות שעומדים בשני קריטריונים: 1.
הגר בן עזרא: לקוחות שיש להם דואר אלקטרוני פעיל במערכות של ישראכרט, שהם נתנו לנו אותו.
הגר בן עזרא: 2.
הגר בן עזרא: לקוחות שהם עד גיל 70, כמובן לא לקוחות מעבר לגיל 70, רצינו לאפשר להם לקבל את הסטייטמנט באון-ליין.
הגר בן עזרא: סטייטמנט במייל נשלח באון-ליין ללקוחות, סטייטמנט בדואר עובד בהתאם להנחיות ולו"ז של דואר ישראל, ואנחנו מכירים את זה, כולנו צרכנים במדינת ישראל, זה יכול להמשך בין מספר ימים, 3-4 ימים ועד שבוע ושבועיים.
הגר בן עזרא: אנחנו רצינו לאפשר ללקוחות לקבל את כל הדיווח שלהם באון-ליין כשחשוב לציין, הודענו ללקוחות האלה כבר בפברואר בסטייטמנט בראש, עם הבהרה מאוד ברורה, שהם יקבלו את הסטייטמנטים בחודש מרס במייל, ובמידה והם לא מעוניינים אנחנו נשמח להשאיר אותם בערוץ דואר ואפשרנו להם לאותת לנו גם באמצעות נציג, גם באמצעים דיגיטליים, והיו אלפי לקוחות שביקשו שנשאיר אותם בערוץ דואר, וזה כמובן מה שבוצע באון-ליין.
הגר בן עזרא: הלקוחות האחרים שכן עברו לערוץ מייל, מרביתם – ויש לנו אינדיקציות – אף נכנסו למיילים האלה, צפו במיילים, הצלבנו נתונים, וידאנו שלא הייתה פניה למוקדי השירות בנושא של הסרה או כניסה לביטולים באון-ליין.
הגר בן עזרא: כמות הלקוחות שביקשה לאחר צפייה בסטייטמנט במייל לחזור בכל זאת לערוץ דואר היא אלפים בודדים, כמובן שהם חזרו לערוץ דואר באון-ליין.
הגר בן עזרא: כל הקונספט היה שילוב גם של שירות און-לייני, אנחנו בכל זאת ב-2020, ואי אפשר להתעלם מהעניין הירוק שבדבר, מדובר פה על ניירת ודואר, ואני לא צריכה להסביר את כל הקונספט הירוק.
הגר בן עזרא: חשוב לי לציין שגם הלקוחות שהצטרפו או קיבלו את ההודעה מראש וגם במהלך כל סטייטמנט חודשי שנשלח במייל איפשר ללקוחות לבצע הסרה משירות מייל לדואר בקליק אחד, מן הסתם לא אלאה אתכם כאן בתהליך אבל כל מי שקיבל את זה כמובן ראה, בקליק אחד גם בערוץ המייל, גם בשיחה טלפונית.
הגר בן עזרא: כל הקונספט היה שירות ירוק עם שירות מהיר ואון-ליין ללקוחות.
הגר בן עזרא: שוב אני מזכירה, מדובר ב-10% מהלקוחות שלנו עם כתובת מייל פעילה במערכת וכמובן עד גיל 70.
הגר בן עזרא: אז חשוב לי היה להסביר מה הקונספט המקורי.
הגר בן עזרא: כמובן בהתאם למה שעודדה אמרה וגם בהתאם לכל המסרים שנעה אמרה, בהתאם להנחיות החדשות שקיבלנו ביצענו התאמות ואנחנו כבר עכשיו מתאימים את עצמנו וכמו שנעה תיארה, מרבית הפעולות כבר בוצעו במהלך החודש האחרון ואחרוני הלקוחות שטרם קיבלו את ארבעת הסטייטמנטים האחרונים יקבלו אותם במהלך הימים הקרובים.
יעקב טסלר: תודה לכן.
יעקב טסלר: רק כנראה שחלק מהלקוחות לא הביעו את הסכמתם ובכל זאת שלחו את דברי הדואר למייל, אחרת לא היו מגיעות אלינו התלונות.
יעקב טסלר: אבל כמו שציינתי סוף טוב הכל טוב, שיהיה לכם המשך יום טוב והרבה הצלחה.
יעקב טסלר: מאיר בן בסט ממשרד התקשורת בבקשה.
מאיר בן בסט: שלום.
מאיר בן בסט: אני מנהל תחום פיקוח צרכני במשרד התקשורת.
מאיר בן בסט: על פי הוראות הרישיון של בעלי הרישיון לאספקת שירותי טלפוניה ואינטרנט, הם מחויבים לשלוח חשבון למנוי באמצעות הדואר, אלא אם הוא ביקש אחרת.
מאיר בן בסט: אם הוא לא ביקש אחרת, זה אמור להיעשות באמצעות הדואר.
מאיר בן בסט: אחד הנושאים שבגינם יש מגע נוסף, אחר בין בעלי הרישיון לבין מנויים הוא שינוי תעריפים.
מאיר בן בסט: אצלנו בשוק התקשורת, בשוק הטלפוניה והאינטרנט בדרך כלל בהתקשרות עם מנוי התעריף שניתן הוא לזמן מוגבל ולאחר תום אותו זמן מוגבל התעריף עולה, קופץ.
מאיר בן בסט: ואז על פי הוראות הרישיון, כרגע זה רלוונטי רק לרישיונות סלולאריים ולרישיונות אחודים.
מאיר בן בסט: בעלי הרישיון מחויבים לשלוח כאשר יש שינוי תעריף בתוך שבועיים לפני שינוי התעריף, הודעה ב-סמס או בדואר אלקטרוני או באמצעות הודעה קולית.
מאיר בן בסט: ההודעה הקולית מיועדת לכאלה שאין להם יכולת לקבל סמסים, מנויים כשרים, או כאלה שאין להם אינטרנט.
יעקב טסלר: ובמידה ואין לו משיבון?
מאיר בן בסט: לא, זה לא משיבון.
מאיר בן בסט: הטלפון מצלצל, אתה עונה ואתה שומע את ההודעה הקולית.
מאיר בן בסט: אם לא ענית לא תשמע את ההודעה הקולית.
מאיר בן בסט: בנוסף, על פי הוראות הרישיונות בנושא גילוי נאות בחשבון, מצוי סעיף שמחייב את בעלי הרישיון לרשום את התעריפים שנקבעו במהלך ביצוע העסקה.
מאיר בן בסט: כלומר, אם ביצעת את העסקה ב-1 בינואר 2020, במחיר מסוים, והמחיר הזה אמור לקפוץ בעוד שנה ב-1 בינואר 2021, אז בחשבון אמור להיות רשום לך המחיר עד 1 בינואר 2021 והתעריף החדש שיחול מ-1 בינואר 2021 ואילך.
מאיר בן בסט: כלומר שיש חובה כזאת גם של פרסום המידע הזה בחשבון.
מאיר בן בסט: מכיוון שאנחנו סבורים שמנויים לא כל כך נוהגים להסתכל בחשבון, הכי טוב להשמיע להם את ההודעה על השינוי באמצעים שהם כן יותר חשופים אליהם כמו סמס, הודעת דואר אלקטרוני והודעה קולית.
מאיר בן בסט: לגבי החשבון דרך אגב יש עוד הנחייה שמאפשרת לבעלי הרישיון, ואני מדבר רק על בעלי רישיון סלולר ורישיונות אחודים, זה לא חל כרגע לא על בזק ולא על הוט טלקום, מאפשר להם לפנות פעם בשנה – לא יותר מזה – למנויים, ולשאול אותם האם הם מעוניינים לשנות את הדרך שבה הם יקבלו את החשבון מדרך שבאמצעות הדואר לדרך דיגיטלית.
מאיר בן בסט: אם המנוי מתעלם מההודעה שהוא מקבל כמובן ששום דבר לא משתנה והוא ממשיך לקבל את החשבון באמצעות דואר רגיל.
יעקב טסלר: האם קיים הבדל בין מנויים חדשים למנויים ותיקים?
מאיר בן בסט: כשעשינו את ההסדרה בנושא הזה, חייבנו את בעלי הרישיון לאפשר למנויים באמצעות מה שקרו ברישיון 'שאלון', הם אמורים לבחור באמצעות מילוי טופס, זה יכול להיות באמצעות ניירות או באמצעי דיגיטלי על גבי מסך מחשב, לבחור את האפשרות ולגבי מנויים קיימים – הכוונה לגבי מנויים קיימים של אז – ההסדרה קיימת כבר כמה שנים.
מאיר בן בסט: לגבי מנויים קיימים של אז חייבנו אותם לשלוח יחד עם החשבון את אותו שאלון שמאפשר למנוי לבחור את דרך קבלת החשבון.
מאיר בן בסט: ככל שהוא בחר – בחר.
מאיר בן בסט: לא בחר, זה באמצעות הדואר.
יעקב טסלר: כפי שאתה מתאר את הדברים, ממך יראו וממך ילמדו.
יעקב טסלר: בעצם חשבתם על הכל כדי שהצרכן יקבל את כל המידע ועוד יותר מה שאמרת, שיקבל את התעריפים לפני השינוי בהם.
יעקב טסלר: השאלה היא מה קורה בפועל בשטח.
יעקב טסלר: האם באמת כל ההמלצות - - -
מאיר בן בסט: ככל שנקבל אינדיקציה שיש מעבר גורף של מנויים, של שליחת חשבון למנויים מאמצעי של דואר רגיל לאמצעי דיגיטלי ובנוסף כמובן יאושר לבצע פיקוח במסגרת המשאבים המוגבלים שיש לנו במשרד לנושאי פיקוח – אנחנו נעשה פיקוח.
מאיר בן בסט: ככל שיתקיימו שני התנאים האלה אנחנו נעשה פיקוח.
מאיר בן בסט: עדיין לא התקיימו שני התנאים הללו.
יעקב טסלר: תודה לך, המשך יום טוב.
יעקב טסלר: רצינו לשמוע את אורן הרמב"ם אבל הוא לא נמצא.
יעקב טסלר: אם כך אני אסכם את הדברים.
יעקב טסלר: מה ששמענו מהמשתתפים בוועדה שבעצם בראש ובראשונה הם מודעים לכך ויש את ההנחיות הברורות שהם לא יכולים להרשות לשלוח את דברי הדואר - אם זה בבנקים, בביטוח או בכל ארגון אחר - בלי הסכמת הלקוח, הדבר חייב להתבצע דרך דואר ישראל.
יעקב טסלר: אני שמח ששמעתי מאחרון הדוברים מאיר, ומישראכרט ומעודדה וכנ"ל משוק ההון, מכולם שבלי הסכמתם הדבר הזה לא יכול לקרות.
יעקב טסלר: יחד עם זאת אנחנו כאן בוועדה נפקח, נבדוק את המשך הדברים ומתי שנצטרך נקיים שוב דיון בעניין.
יעקב טסלר: מה שאני לא מבין, כנראה אין להם בעיה עם התקנות או החקיקה שיש בעניין, חברת מקס לא הטריחו את עצמם כלל להשתתף בדיון.
יעקב טסלר: מבחינתם כנראה לפי התלונות שקיבלנו, הם רואים את זה כתקין.
יעקב טסלר: אני אשמח לשמוע מהם, אם הם שומעים אותנו בכל זאת באיזו שהיא דרך, לקבל את התגובה שלהם לתלונות שקיבלנו כאן בוועדה.
יעקב טסלר: אנחנו ננסה שוב לשמוע את אורן הרמב"ם.
יעקב טסלר: בבקשה אורן.
אורן הרמב"ם: תודה רבה, אני אהיה מאוד קצר ותמציתי כי אני מבין שהדיון תיכף מסתיים.
אורן הרמב"ם: אני מהתאחדות התעשיינים, אני מנהל את איגוד מוצרי הצריכה בהתאחדות ולצורך העניין אני מייצג בדיון גם את בתי הדפוס.
אורן הרמב"ם: חשוב לי להעיר כאן
אורן הרמב"ם: גם את נקודת המבט של בתי הדפוס בהקשר של המעבר ה"כפוי" של אזרחים לדיוור דיגיטלי במקום לדיוור בדואר הקלאסי.
אורן הרמב"ם: אני רק אקדים ואומר שהמגמה של המעבר לדיגיטל ברורה לנו, אנחנו לא נלחמים בה.
אורן הרמב"ם: גם בתי הדפוס עצמם מתאימים עצמם למוצרים מתקדמים ש- - - במעבר לדיגיטל.
אורן הרמב"ם: יחד עם זאת, יש לקחת בחשבון כמה דברים.
אורן הרמב"ם: ראשית, נעשה בחודשים האחרונים, ממש בשיא משבר הקורונה, כמה מהלכים גם על ידי משרד התקשורת, גם על ידי בנק ישראל ומשרד המשפטים, ניסיון לשינוי צורת הדיוור והכל נעשה בצורה של מחטף.
אורן הרמב"ם: אין לי מילה אחרת לשקף את מה שנעשה.
אורן הרמב"ם: פשוט בצורה של מחטף.
אורן הרמב"ם: מבלי לתת גם את זכות השימוע וההתייחסות לבתי הדפוס כדי לשקף את ההשלכה שיש למעבר מאוד מהיר לדיגיטל על בתי הדפוס, שהיום כמובן מדפיסים את ההודעות ושולחים אותן ללקוחות, בין אם זה של חברות התקשורת, ובין אם זה של חברות כרטיסי האשראי.
אורן הרמב"ם: זה כמובן גם מקשר אותי לתקופה שבה אנחנו נמצאים.
אורן הרמב"ם: אנחנו נמצאים בתקופה של משבר כלכלי חמור מאוד שאין כדוגמתו, אין לו תקדים מאז קום המדינה.
אורן הרמב"ם: ובתקופת משבר כזאת צריך לשקול כל צעד כזה של מעבר מהיר לדיגיטל, את כל ההשלכות שיש לו על בתי הדפוס שמעסיקים אלפי עובדים גם במעגל הראשון, גם במעגלים רחבים יותר ומעבר מאוד מהיר וחד לדיגיטל ועל אחת כמה וכמה שזה נעשה גם ללא תיאום עם הלקוחות, תהיה לכך פגיעה מאוד קשה בענף בתי הדפוס, כולל פגיעה באלפי מועסקים, בתקופה כל כך קשה של משבר כלכלי כמו שאנחנו חווים כרגע.
יעקב טסלר: תודה אורן.
יעקב טסלר: אני חייב לסיים.
אורן הרמב"ם: הבקשה שלנו היא - - - אנחנו מבקשים לעשות אותו תוך תיאום ותוך שימוע ציבורי - - - הלקוחות.
אורן הרמב"ם: תודה רבה אדוני היו"ר.
יעקב טסלר: רק חומר למחשבה לסיום.
יעקב טסלר: אנחנו אומרים דבר אחד, אי אפשר להעביר לקוחות ללא הסכמתם.
יעקב טסלר: מה יעשו בתי הדפוס בארץ שרובם המוחלט החליטו לעבור למייל.
יעקב טסלר: חומר למחשבה.
יעקב טסלר: תודה והמשך יום טוב.
יעקב טסלר: הישיבה נעולה.
יעקב טסלר: בוקר טוב לכולם, אני שמח לפתוח את הישיבה.
יעקב טסלר: כותרת – תשלומי מים למגורים בעקבות משבר הקורונה.
יעקב טסלר: זה לא סוד מה שקורה בימים אלה.
יעקב טסלר: כל אחד מאיתנו מודע, חלקנו מרגישים, חווים את הדברים הלא פשוטים והלא קלים מה שקורה.
יעקב טסלר: בעצם הדבר הזה לא פסח בכל דבר ועניין, וכולל במצרך הכי חיוני בכל בית, בכל מקום, זה המים.
יעקב טסלר: קיבלנו עשרות פניות לוועדה, מצרכנים, שבעקבות המצב הנוכחי יש להם הרבה יותר צריכה ויש להם הרבה יותר צורך להשתמש במים, אם זה מדובר דבר ראשון בכללים שמשרד הבריאות מנחה את כולנו השכם וערב, תזכרו לשטוף ידיים בכל זמן.
יעקב טסלר: הייתם בחוץ, נגעתם משהו, תשטפו ותשטפו.
יעקב טסלר: הדברים האלה לא היו במשך השגרה.
יעקב טסלר: אני לא מדבר על זה שילדים נמצאים בבית, המשפחות נמצאות יותר בבית, אז באופן טבעי זה צורך הרבה יותר.
יעקב טסלר: אם אנחנו צריכים להעסיק את הילדים, אז לפעמים יש את הבריכות שאנחנו קונים לילדים, מנסים איתם להעביר את הזמן, אם זה בדברים אחרים, ולכן הצרכנים שלנו, האזרחים היקרים שלנו נמצאים במצב שמגיע סוף החודש, הרבה אנשים נמצאים במצב של חל"תים, יש כאלה שהם מובטלים לגמרי.
יעקב טסלר: זה בעצם מביא אותם בסוף החודש שהם משקשקים לפתוח את תיבת הדואר ולראות מה שקורה, ואז הם רואים שהם במשמעותי, אני לא יכול לומר כרגע בדיוק כמה אבל עלו בתעריפים במים.
יעקב טסלר: לפני שניכנס לגופם של דברים, מה ניתן לעשות ואיך אפשר לסייע, הייתי שמח לשמוע קצת יותר פרטים, איך בכלל עובד הנושא הזה של המים.
יעקב טסלר: ידוע לכולנו, כל אחד כצרכן, אני כצרכן, שיש לי X קובים בתעריף יותר מוזל, אחרי זה יש את היוקר של הדבר.
יעקב טסלר: איך זה בנוי?
יעקב טסלר: מי קבע שה-3.5 קוב זה המחיר שאנחנו מוזילים בתעריפים?
יעקב טסלר: מי הקובע בתעריפים?
יעקב טסלר: אפנה ברשות
יעקב טסלר: כם למנכ"ל משרד משאבי המים, יחזקאל.
יעקב טסלר: אשמח לשמוע.
יחזקאל ליפשיץ: שלום אדוני, בוקר טוב, בוקר טוב לנוכחים, בוקר טוב למי שעלה באמצעים אלקטרוניים.
יחזקאל ליפשיץ: אני אגיד כמה מילים ואחרי זה ברשותך אדוני היושב ראש, נמצא איתנו כאן גלעד, סמנכ"ל כלכלה ברשות המים שיוכל להרחיב בפן הכלכלי.
יחזקאל ליפשיץ: אני אתן כמה מילים איך כרגע התעריף בנוי.
יחזקאל ליפשיץ: בעיקרון, לכל נפש בישראל מוקצה כמות של 3.5 קוב לפר נפש, פר חודש.
יחזקאל ליפשיץ: החשבון הוא דו-חודשי אבל זה הכמות.
וליד טאהא: אם זה דו-חודשי אז זה 700.
יחזקאל ליפשיץ: אם זה דו-חודשי אז זה 700.
יעקב טסלר: את החשבון בפועל הוא מקבל דו-חודשי אבל החישוב הוא חודשי.
יחזקאל ליפשיץ: נכון.
יחזקאל ליפשיץ: בעצם בואו נעשה חישוב קל: אם יש משפחה של ארבע נפשות סדר גודל, כפול 3.5 כפול 2, זה בעצם הכמות שיש להם לחודשיים וזה בתעריף, מה שנקרא התעריף הנמוך.
יחזקאל ליפשיץ: היום זה קצת פחות מ-7 שקלים פחות או יותר, סדר גודל לקוב מים לחודש.
יחזקאל ליפשיץ: יש מקומות בעולם שיש הגבלה לצריכה.
יחזקאל ליפשיץ: בישראל אין הגבלה, כלומר אתה יכול לצרוך כמה שאתה רוצה.
יחזקאל ליפשיץ: ברגע שאתה עובר את הכמות הזאת של 3.5 קוב, אתה משלם תעריף יותר גבוה בצורה משמעותית, היום זה כ-13.5 שקלים פחות או יותר, ממש כמעט כפול.
יחזקאל ליפשיץ: הרציונל בדבר הזה, אני קצת מקדים את המאוחר, בעצם לעודד את האוכלוסייה לחיסכון.
יחזקאל ליפשיץ: לי ברוך השם יש כמה ילדים.
יחזקאל ליפשיץ: אני יכול להגיד לך שעל פי רוב אנחנו לא עוברים את הכמות המוכרת.
יעקב טסלר: גם בזמן הזה?
יחזקאל ליפשיץ: גם בזמן הזה.
יחזקאל ליפשיץ: הייתה לי פעם אחת שעברתי כי הייתה לי נזילה בבית ושילמתי חשבון מים די גבוה אבל מעולם לא עברתי.
יחזקאל ליפשיץ: על פי נתוני רשות המים, ונמצאת פה גם שרון שתוכל לפרט, כ-70% מהאוכלוסייה לא עוברים את הכמות המוכרת, סדר גודל.
יחזקאל ליפשיץ: מתי אתה בעצם עובר את הכמות המוכרת?
יחזקאל ליפשיץ: יכול להיות כמה אפשרויות, הכול לגיטימי כמובן.
יחזקאל ליפשיץ: אפשרות ראשונה, שאתה לא חוסך במים.
יחזקאל ליפשיץ: אתה רוצה לעשות אמבטיה כל יום ובריכה לילדים, יש לך גינה ויש לך בריכה.
יחזקאל ליפשיץ: הכול בסדר, אבל אדוני, אתה צורך יותר אז תשלם.
יחזקאל ליפשיץ: אפשרות שנייה, שיש לך נזילה בבית ואז באמת יש נוהל של איתו נזילות ודיווח.
יחזקאל ליפשיץ: יש נוהל לנושאים האלה.
יחזקאל ליפשיץ: כעיקרון, 70% מהאוכלוסייה לא עוברים את הכמות המוכרת.
יחזקאל ליפשיץ: תיכף נשמע גם נתונים מדויקים מרשות המים.
יחזקאל ליפשיץ: עוד עיקרון של משק המים, עיקרון מאוד חשוב, שהוא משק כספי סגור.
יחזקאל ליפשיץ: מה זה אומר?
יחזקאל ליפשיץ: כמו שאתם יודעים, אני באתי ממשרד האנרגיה.
יחזקאל ליפשיץ: לפני שנתיים העברנו הצעת החלטה בממשלה להתמודדות עם הבצורת.
יחזקאל ליפשיץ: קצת נראה לנו מוזר היום אחרי שאנחנו רואים את הכנרת מלאה וכל הנחלים זורמים, אבל לפני שנתיים היינו במצב מאוד קשה.
יחזקאל ליפשיץ: הכנרת הייתה כמעט בקו השחור, כמעט לא יכולנו לשאוב ממנה מים, אקוויפרים היו ריקים ואז בעצם החלטנו לקדם מהלך להתמודדות עם תקופות בצורת והחלטנו להכפיל בעצם פי 2 עד 2030, עוד עשר שנים, את כמות ההתפלה שיש לנו היום.
יחזקאל ליפשיץ: היום יש לנו כ-600 מיליון קוב מים מותפלים בחמישה מתקני התפלה, והיעד ל-2030, לעוד עשר שנים, זה לא עוד הרבה זמן בטווחים האלה של מתקני תשתית מורכבים כאלה, זה להכפיל, להגיע כמעט לבין 1.1 ל-1.2 מיליארד קוב מים מותפלים.
יחזקאל ליפשיץ: איך אנחנו עושים את זה?
יחזקאל ליפשיץ: מקימים מתקני התפלה.
יחזקאל ליפשיץ: יש לנו חמישה מתקני התפלה, אנחנו צריכים להקים לפחות עוד שניים או שלושה, אולי ארבעה מתקנים, ואיך אנחנו מקימים את המתקנים האלה?
יחזקאל ליפשיץ: לשמחתנו אנחנו לא עומדים בתור יחד עם משרד הביטחון ומשרד החינוך ומשרד הבריאות ומשרד הפנים.
יחזקאל ליפשיץ: משק המים נושא את עצמו.
יחזקאל ליפשיץ: יש בזה כמובן חיסרון כי בעצם אין לי תקציב חיצוני שמממן לי פה את הפרויקטים למשק המים.