GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דולי דדון: אז כעיקרון באמת תוך כדי התקופה התחילו להגיע המון תלונות ופניות ובקשות לגורמים רבים במשרד התקשורת, שהשימוש בדקות הולך וגובר גם בתחום הסלולר וגם בתחום הטלקום – חברת בזק, הוט וחברות המפ"א הנוספות.
דולי דדון: מיד קיבלנו הוראה מהשר אמסלם, לשבת ולבחון איך אפשר לסייע, כיוון שהחבילות שניבנו ניבנו לתקופת שגרה, למנוי סביר, והיה ברור שהשימוש יגבר ויגדל מעבר למה שקורה בממוצע בשגרה.
דולי דדון: ואכן, התיישבנו במשרד התקשורת לבחון את כל האופציות.
דולי דדון: זה התחיל בשימוע בתחום הנייד.
דולי דדון: והתקבלה החלטה שהיא חלה מה-6 באפריל עד ה-5 במאי לגבי חברות הסלולר.
דולי דדון: תכף עופר יפרט מה ההחלטה אומרת, אבל כעיקרון ככל שאתה מגיע לסוף חבילת הדקות שלך אליה נרשמת, אתה זולג לחבילת דקות נוספת, כאשר כל פעם יש תשלום נוסף של 24 שקלים ו-90 אגורות, וזה בעצם מכסה את עלות הקש"ג, שזה המעבר בין רשת אחת לאחרת.
וליד טאהא: מיידעים את הלקוח שהוא זולג או שממשיכים - - -
דולי דדון: ממשיך באופן אוטומטי.
דולי דדון: ומנויים שכבר שילמו חשבונות קיבלו זיכוי רטרואקטיבי.
דולי דדון: חברות הרט"ן עשו טיפול במערכות הבילינג שלהם, חברות הסלולר עשו תחשיב מחדש של החשבונות, וכל מי שהיה זכאי להפרשים - - -
וליד טאהא: אבל למה לא מלכתחילה עושים מנגנון שמיידע את הלקוח ולא נכנסים אז לרוויזיה של - - -
יעקב טסלר: ווליד, בוא ניתן לה להשלים את המשפט, ואחרי זה נשאל את השאלות.
דולי דדון: אז אני אגיד, חבר הכנסת טאהא, שבאמת בשגרה מנוי שיש לו חבילה, ב-75% וב-100% מהשימוש הוא מקבל התרעה לטלפון: שים לב, אתה אומר לחרוג, מסיים את חבילת הדקה, וב-100% כעיקרון היא אמורה להתנתק.
דולי דדון: זה לגבי דקות שיחה.
דולי דדון: ואכן, אנשים קיבלו את ההודעה הזאת.
דולי דדון: אבל אז מתנתקת החבילה וצריך לקנות חבילה חדשה כל פעם מחדש.
דולי דדון: אז כדי למנוע את כל המצב הזה, אנחנו אמרנו: בואו נעשה את זה באופן אוטומטי, שהוא יזלוג לחבילה הבאה.
דולי דדון: העלות של אותה חבילה שנייה תהיה זהה לעלות של החבילה הראשונה, בתוספת של החישוב של הקש"ג, שזה מה שעובר בין החברות, כי החברות לא היו אמורות לשאת בעלות הזו.
דולי דדון: ואכן חברות הרט"ן עשו תחשיב מחדש, וכל מי שהיה לו הפרשים ראה את זה בחשבונית הבאה.
דולי דדון: שוב, התוכנית הזאת הייתה מוגבלת בין ה-6 באפריל עד ה-5 במאי, ואחר כך היא הוארכה בין ה-6 במאי עד ה-5 ביוני.
דולי דדון: מה-6 באפריל עד ה-5 במאי הייתה התוכנית הראשונה, ואחר כך זה הורחב מה-6 במאי עד ה-5 ביוני.
דולי דדון: בחברות הנייח, שזה בזק וחברות אחרות, היו שני שימועים מקבילים לבזק ולחברת המפ"א האחרות.
דולי דדון: ושם התקבלה החלטה ב-10 למאי, שבעצם הגיעה לסוג של הסכם עם חברת בזק.
דולי דדון: חברת בזק הסכימה לעשות תחשיב מחדש לפי חבילות שתכף נעדכן מה היה שם.
דולי דדון: מה-1 במרץ, דרך אגב, להבדיל מחברות רט"ן זה הלך אחורה מה-1 במרץ, וזה עדיין בתוקף עד ה-14 אן 15 ביוני.
יעקב טסלר: הסתיים בעצם.
דולי דדון: מסתיים ב-14 ביוני.
דולי דדון: חברת בזק גם כן הייתה צריכה להשלים עדכון של מערכות הבילינג שלהם.
דולי דדון: שם זה קצת היה יותר מורכב, כי יש שם הרבה סוגי בלי תשלומים.
דולי דדון: הם השלימו את זה לאחרונה, וחלק מהמנויים כבר קיבלו זיכויים.
דולי דדון: חשוב להגיד, מנוי שמשלם באמצעות הוראת קבע לחשבון בנק או כרטיס אשראי, קיבל את הזיכוי כבר בחשבונית הבאה.
דולי דדון: אם ההפרש היה גדול מסכום החשבונית, הוא קיבל החזר כספי לאמצעי התשלום שמעודכן בחברת בזק.
יעקב טסלר: ומזומן?
דולי דדון: ולגבי מנויים שבמזומן, אנחנו הגענו לאחרונה להסכמה, שחברת בזק תפנה באופן יזום לכל המנויים האלו, שהחשבונות שלהם אמורים להיות גבוהים מסל השירותים אליו הם הצטרפו והייתה חריגה.
דולי דדון: הם יפנו באמצעות מוקדי השירות שלהם באופן יזום לכל המנויים, הם תכף ירחיבו איך הם עושים את זה, ויציעו לקבל או החזר כספי באמצעות המחאה שתישלח בדואר או כהחזר לחשבונות.
וליד טאהא: יתרת זכות.
דולי דדון: בדיוק.
דולי דדון: מי שיעדיף כך ומי שיעדיף כך, תכף אנחנו ניתן לבזק להשלים את כל המידע בקשר לכך.
דולי דדון: ובכך אנחנו כיסינו את רוב המנויים.
דולי דדון: אכן במהלך התקופה הזאת הגיעו המון תלונות.
דולי דדון: כל מי שהגיע למשרד תקשורת הופנה לחברות דרכנו וקיבל תשובה, מענה בכתב.
דולי דדון: הרבה מאוד אנשים כבר זוכו, אנחנו ראינו חשבונות שזוכו של מאות שקלים.
דולי דדון: יש אפשרות גם כמובן לפנות לחברות עצמן ישירות.
דולי דדון: הרבה מנויים גם פנו ישירות לחברות התקשורת.
דולי דדון: ייתכן שהם פנו בשלב שהמנגנון עוד לא נסגר כמו שצריך, אז אמרנו להם שברגע שייסגר המנגנון כולם יקבלו את הזיכוי באופן אוטומטי בצורה כזו או אחרת.
דולי דדון: זה באופן כללי לגבי הפעילות של משרד התקשורת.
דולי דדון: אם עופר איתנו בזום, אז אני בטוחה שהוא ישמח לספר בדיוק מה בחנו ומה בדיוק עמד בפנינו בשימועים שביצענו.
יעקב טסלר: את יודעת לספר כמה מנויים זוכו בכל החברות?
דולי דדון: אין לנו את המספרים של מנויים שזוכו.
דולי דדון: אנחנו יודעים שהגיעו עשרות ומאות תלונות, וכל הפניות טופלו.
יעקב טסלר: טופלו, זה ודאי.
דולי דדון: כן.
דולי דדון: אין לנו עדיין כמויות.
דולי דדון: אנחנו כמובן נבקש את הנתונים האלה.
יעקב טסלר: נשמח לשמוע.
דולי דדון: אנחנו נבקש את הנתונים האלה מהחברות, לדעת כמה זוכו בפועל.
דולי דדון: כיוון, שוב, שזה נמצא בתהליך וטרם הסתיים, היה עדיין מוקדם מדי לבקש את הנתונים.
דולי דדון: אני מניחה שתוך שבועיים-שלושה יסתיים הנושא הזה ונוכל לקבל את כל הנתונים, כמה מנויים זוכו באיזושהי צורה ומה סכומי הזיכויים.
יעקב טסלר: אז אני באמת אפנה לשמוע יותר פרטים לגבי הסכומים, יותר נכון.
יעקב טסלר: עופר איתנו?
עופר רז-דרור: כן, שלום לכולם.
עופר רז-דרור: אני סמנכ"ל כלכלה במשרד התקשורת, בעצם זה שחתום על השימועים, גם בנייד וגם בנייח, שנעשו לדקות השיחה.
עופר רז-דרור: אני אפרט טיפה על הלו"ז שהיה לנו, וקצת באמת על ההסדרים שנקבעו.
עופר רז-דרור: בתחילתו של משבר הקורונה התחלנו לחשוש, בעקבות כך שחלק גדול מהאזרחים נמצאים בבית וצורכים שירותי תקשורת בצורה נרחבת יותר ומסיבית יותר, כתוצאה ממבנה התמחור שברגיל הוא לא בעייתי, חששנו שתיווצר בעיה.
עופר רז-דרור: ולכן לקראת חודש מרץ בעצם פרסמנו איזושהי דרישת נתונים, גם לנייד וגם לנייח, כדי לראות האם באמת כצעקתה, ואכן מתפתחת לנו בעיה שם.
עופר רז-דרור: מה שזיהינו עם תחילת חודש אפריל זה באמת שבנייד מתפתחת בעיה משמעותית.
עופר רז-דרור: צריך להבין שהבעיה נוצרת מכיוון שגם בנייד וגם בנייח הלקוח משלם עבור חבילה של דקות, שבדרך כלל רוב הלקוחות לא חורגים מהן.
עופר רז-דרור: אני יודע חוגים בנייח, בנייד כמעט ולא חורגים, כי החבילות הן חבילות מאוד מאוד גדולות, מגיע גם ל-2,500 ו-5,000 דקות, אפילו חבילה של 9,000 דקות.
עופר רז-דרור: וכל עוד אתה במסגרת החבילה, היקף התשלום שלך הוא בעצם מה שחתמת עליו, של כמה עשרות שקלים בחודש.
עופר רז-דרור: וברגע שאתה מתחיל לחרוג אתה משלם פר דקת חריגה, מה שיכול להביא לתשלומים בסלולר של בין עשר ל-50 אגורות לדקת חריגה.
עופר רז-דרור: כך שאם למשל חרגת ב-1,000 דקות ואתה משלם 30 אגורות פר דקה, אנחנו מדברים על תשלום נוסף של 300 שקלים בחודש.
עופר רז-דרור: ואנחנו באמת חששנו שהדבר הזה יכול התפתח ולכן התחלנו לבדוק.
עופר רז-דרור: בנייד בתחילת אפריל הוצאנו שימוע.
עופר רז-דרור: אני צריך גם להסביר שעשינו פה דברים, בגלל שהיינו בקורונה, דברים שהם מאוד ייחודיים למשרד, ולוחות הזמנים שנקטנו בהם היו לוחות זמנים מאוד מאוד יוצאי דופן.
עופר רז-דרור: ספציפית למשל בנייח, בין השימוע להחלטה לקח לנו ארבעה ימים.
עופר רז-דרור: בדרך כלל זה לוקח חודש, חודשיים, שלושה, ארבעה.
עופר רז-דרור: אנחנו נותנים בדרך כלל כשבועיים עד חודש למתן מענה לכל החברות, לציבור, ופה נתנו יום, יום וחצי, בגלל האקוטיות והמיידיות של הסיטואציה.
יעקב טסלר: עופר, הוכחתם שאם אתם רוצים אתם יכולים לתת מענה מהיר.
עופר רז-דרור: צריך תמיד להיזהר עם המענים המהירים, שלא נעשה גם טעויות - - - אחר כך.
עופר רז-דרור: לפעמים לתקן זה יותר קשה.
עופר רז-דרור: וגם צריך לזכור, שמדובר בהרבה מאוד כסף, וכל שינוי, בטח במחירים, פוגע במישהו.
עופר רז-דרור: כמובן שכאן התעורר מצב, שבו אנחנו חשבנו שזה בלתי סביר שלקוח שעד היום דיבר 2,000 דקות בחודש ושילם 30 שקלים, ידבר כפול וישלם פי 10 או פי 20.
עופר רז-דרור: אנחנו סברנו שהמצב הזה הוא לא סביר, ושהמחירים שנוצרו פה הם בלתי סבירים, ולכן פעלנו גם במהירות וגם בכלים שאנחנו בדרך כלל מאוד מאוד זהירים בהפעלתם.
עופר רז-דרור: סתם כדי לסבר את האוזן, גם בנייח וגם בנייד, עשינו שימוש בסמכות השר לפי סעיף 17, סמכות שלכל הידוע לי לא הופעלה בעשור האחרון.
עופר רז-דרור: המשרד לקח מאוד ברצינות את האירוע הזה, והפעיל גם כלים מאוד מאוד חריפים וגם במהירות מאוד-מאוד גדולה.
יעקב טסלר: ברשותך, מה זה סעיף 17?
דולי דדון: שהשר מתערב.
עופר רז-דרור: אני אמשיך.
עופר רז-דרור: יש לי איזה מצגת.
עופר רז-דרור: (הצגת מצגת) אני אראה לכם טיפה נתונים.
עופר רז-דרור: אני אתחיל רגע בנייד מבחינת הסדר הכרונולוגי.
עופר רז-דרור: מה שאנחנו רואים בצד ימין זה בעצם את הגידול בשיעור המנויים שהתחילו לחרוג מהחבילות שלהם.
עופר רז-דרור: הנתונים שהיו לנו זה רק על השבועיים של סיום חודש מרץ, אז מכפילים את זה ומגיעים להיקף חריגה.
עופר רז-דרור: אנחנו רואים שמחריגה של כמה אחוזים בודדים – 4%, 8% – בחודש ינואר לפני הקורונה, עלינו לאזור ה-20% בקורונה.
עופר רז-דרור: וכשאנחנו מסתכלים על היקף הדקות עליהן יש תשלומים חורגים, עלינו לשיעורים מאוד-מאוד גבוהים בדקות.
עופר רז-דרור: ולהערכתנו כתוצאה מזה בנייד התחילו להירשם חיובים חורגים.
עופר רז-דרור: מה שאנחנו אומרים בשקף הזה זה בעצם מספר חבילות נפוצות בתחום הנייד.
עופר רז-דרור: מה שאתם רואים זה תיעוד החברה, את מחיר החבילה הרגיל.
עופר רז-דרור: כמו שאתם רואים, זה נע בין 28 שקלים ל-60 שקלים, מחירים רגילים בשוק הסלולר, ויש שם את מגבלת הדקות.
עופר רז-דרור: כלומר, כל עוד הלקוח מדבר עד מגבלת הדקות – אתם רואים מגבלת הדקות בין 2,500 ל-5,000 דקות, הרבה מאוד דקות – הוא משלם את מחיר החבילה הרגיל.
עופר רז-דרור: ברגע שהוא חורג מאותה חבילה שהוא חתם עליה מול החברה, הוא בעצם מתחיל לשלם, כמו שאמרתי, בין 10 אגורות ל-50 אגורות פר דקה, וזה מה שיכול להביא לתשלומים גדולים מאוד.
עופר רז-דרור: רק שתראו, עשינו פה איזושהי סימולציה, למה קורה אם לקוח מכפיל, מדבר בעצם כפול מהחבילה שלו.
עופר רז-דרור: לדוגמה בסלקום, לקוח שמדבר במקום עד 2,500 דקות, מדבר בקורונה 5,000 דקות, הוא בעצם יצטרך לשלם כמעט 1,000 שקלים.
עופר רז-דרור: צריך להבין גם, אנחנו מדברים על קביעת מחירים קמעונאיים - - - פיקוח המחירים אנחנו צריכים תמיד להיות מאוד מאוד זהירים, מכיוון שבסוף אנחנו לא רוצים לקבוע מחיר על בסיס הערכות שנעשו ביום-יומיים, וניסינו כמה שיותר להתבסס על המחירים של החברות עצמן.
עופר רז-דרור: ומה שעשינו בנייד היה שברגע שלקוח חורג מהחבילה הבסיסית שלו, הוא בעצם משלם על חבילה נוספת.
עופר רז-דרור: זה מה שפורסם בשימוע.
עופר רז-דרור: וכל קפיצה כזאת של הדקות, אז הוא בעצם רוכש עוד חבילה.
עופר רז-דרור: וככה בעצם התבססנו על מחירי החבילות הקיימות.
עופר רז-דרור: בעקבות טענות שהתקבלו בשימוע, שאנחנו מצאנו שהן מוצדקות, שלחברות יש פה עלויות נוספות, ובעצם שברגיל יש איזשהו סבסוד צולב בין לקוח שמדבר 500 דקות ללקוח שמדבר 2,000 דקות, ושהדבר הזה לא בא לידי ביטוי במה שהצענו, אנחנו הוספנו בכל חבילה חדשה, שבעצם נדרש לשלם כ-25 שקלים נוספים.
עופר רז-דרור: הדבר הזה יצר איזשהו כיסוי לעלויות הנוספות שנוצרו לחברות הסלולר, ועדיין שמרנו, לתפיסתנו, על רמות מחירים סבירות, כך שגם מי שמגיע לאלפים רבים של דקות, עדיין הוא ישלם במקסימום של המקסימום 100 ומשהו שקלים.
עופר רז-דרור: תלוי כמובן בחבילה שלו, אבל זה לא יחצה את ה-150 שקלים בסלולר.
עופר רז-דרור: וזה מבחינתנו היה איזשהו פתרון סביר, שאנחנו חשבנו שגם מבחינת חברות הסלולר הדבר הזה נתן מענה לשני הצדדים.
עופר רז-דרור: כלומר, התפיסה שלנו אמרה: אנחנו צריכים שהלקוחות ישלמו מחירים סבירים מצד אחד, מצד שני נוצרה עלות כתוצאה מעודף הדיבור הזה, ואין סיבה שהחברות יסבסדו את זה, והן כן צריכות לקבל החזרים על העלויות שנוצרו להם בקורונה.
עופר רז-דרור: וזה היה מבחינתנו איזשהו איזון בין השיקולים האלה.
עופר רז-דרור: עכשיו אני אדבר קצת על הנייח.
עופר רז-דרור: בנייח לקח לנו קצת יותר זמן לעשות את ההסכם.
יעקב טסלר: ברשותך, עופר, לפני שאתה עובר לנייח, איך שאני רואה את זה, בעצם הלקוח רכש חבילה נוספת זאת אומרת.
קריאה: הוא הכפיל את החבילה.
יעקב טסלר: הוא הכפיל.
יעקב טסלר: זאת אומרת שבחברה שלצורך העניין היו לו 2,500 דקות, אז הוא משלם עוד 24.70 ומקבל עוד 2,500 דקות, ובחברה שהיה לו 3,000, 4,000, הוא מקבל עוד 3,000, 4,000?
עופר רז-דרור: לא בדיוק.
עופר רז-דרור: נגיד עכשיו אני רכשתי חבילה ל-2,500 דקות, ונגיד דיברתי 3,000–4,000 דקות.
עופר רז-דרור: כלומר, נכנסתי כבר למעבר לחבילה.
עופר רז-דרור: מה שנדרש זה שאתה תשלם מחיר נוסף של החבילה, פלוס 25 שקלים.
עופר רז-דרור: כלומר, אם החבילה שלך עלתה 30 שקלים - - -
יעקב טסלר: דבר איתי בכסף, כמה זה יוצא לי בפועל.
עופר רז-דרור: אם החבילה שלך עלתה 30 שקלים, היא הייתה ל-2,500 דקות, ודיברת 4,000 דקות, אתה צריך לשלם 30 פעם אחת, 30 פעם שנייה, ועוד 24.7.
יעקב טסלר: ואם דיברתי 5,000 דקות?
עופר רז-דרור: אם דיברת 6,000 דקות, חצית גם את הרף השני, כלומר מעבר לכפל החבילה, אז שילמת שלוש פעמים 30 ופעמיים 25.
עופר רז-דרור: כלומר, גם אז, אם דיברת 6,000 דקות, שזה מעל ומעבר, זה כאילו הרף העליון העליון של הלקוחות, לפחות לפי המספרים שאנחנו ראינו, גם בקורונה, עם כל הקיצוניות של האירוע, אנשים שדיברו 6,000 דקות בחבילה הספציפית הזאת, שילמו 140 שקלים.
עופר רז-דרור: כלומר, לא איזה משהו שמשק הבית לא יכול לעמוד בו.
עופר רז-דרור: ועדיין הוא דיבר פי שש ממה שהוא מדבר ברגיל.
עופר רז-דרור: ואם הוא היה צריך לשלם את זה על פי התמחור הרגיל, הוא היה משלם, נגיד באותה חבילה של סלקום - - -
יעקב טסלר: ברור שהוא היה משלם הרבה יותר.
יעקב טסלר: לדעתי היו יכולים גם לדלג על זה, אבל נתייחס לזה בהמשך.
יעקב טסלר: אנחנו מוגבלים עד כמה אנחנו יכולים לבוא ולחדש את החבילה?
יעקב טסלר: זאת אומרת הגבלתם לצורך העניין עד 6,000, 8,000?
דולי דדון: לא, זה לא היה מוגבל.
יעקב טסלר: זה לא היה מוגבל.
יעקב טסלר: בנייד אני מדבר.
עופר רז-דרור: בנייד זה היה עד אין-סוף.
עופר רז-דרור: כלומר, כל פעם שרצית רף נוסף, נוספו לך מחיר החבילה ואת ה-24.7.
יעקב טסלר: לא הייתה תקרה עד סכום מסוים?
יעקב טסלר: זאת אומרת עד 150, 160 שקלים?
יעקב טסלר: הוא יכול להגיע ל-200, 300, 400?
עופר רז-דרור: צריך להבין, אדוני, שעל כל דקת שיחה יש עלות.
עופר רז-דרור: ולכן לא שמנו רף מקסימלי.
עופר רז-דרור: אגב, אני יכול להגיד שחלק מהחברות עשו שינויים ביוזמן, וספציפית חברה אחת גם שמה רף.
עופר רז-דרור: אבל אנחנו כרגולטור לא יכולנו להגיד: מרף מסוים אין עלויות לחלוטין.
עופר רז-דרור: וגם אנחנו לפחות לא ראינו שימושים מעבר ל-10,000.
עופר רז-דרור: קודם כול ההחלטה התקבלה עם תחילת המשבר יחסית, לפני חג הפסח.
עופר רז-דרור: ולא ידענו כמה זמן זה יימשך, כמובן.
יעקב טסלר: דרך אגב, אנחנו כעת גם לא יודעים כמה זמן זה יימשך.
עופר רז-דרור: וצריך לזכור, שהלקוחות גם בסוף יכולים לעבור חברות.
עופר רז-דרור: והם יכולים לעבור גם לחברה למשל שמציעה 9,000 דקות ב-60 שקלים.
עופר רז-דרור: כלומר, אנחנו ניסינו לאזן פה בין מה שהלקוח יכול לעשות – גם צריך לזכור שהוא תקוע בבית ואולי גם קשה לעבור חברה.
עופר רז-דרור: זה גם נכון.
עופר רז-דרור: אנחנו מבחינתנו נתנו פתרון – ל-99% פתרון טוב, ולאחוז הנוסף שמדבר 15,000 דקות, ואני חושב שזה אולי חמישה אנשים, פתרון סביר פלוס.
עופר רז-דרור: ולא מצאנו, תתקנו אותי, החברות, אם אני טועה גם, שיש מסה של לקוחות שמדברת פי חמש מהחבילה.
עופר רז-דרור: אנחנו לא מכירים דבר כזה.
עופר רז-דרור: כן היה לנו חשוב, שגם אם מי שידבר פי חמש מהחבילה, הוא עדיין ישלם תשלום שהוא סביר ומתבסס על התשלום שהוא הגיע איתו בהסכמה עם החברה.
עופר רז-דרור: אז זה הנייד.
עופר רז-דרור: ברשותכם אני אעבור לתחום הנייח, שהוא יותר מורכב.
עופר רז-דרור: תחום הנייח יותר מורכב משתי סיבות עיקריות: האחד, יש שוני גדול בין החברות.
עופר רז-דרור: הן לא מקשה אחת, אלא יש את בזק, שיש עליה רגולציה מסוימת, והיא פועלת בטכנולוגיה מסוימת, ויש את כל השאר, שנבדלים גם ברגולציה וגם במבנה החבילות.
עופר רז-דרור: ואנחנו נדרשנו לכן לעשות מסלול שונה לבזק ולשאר.
עופר רז-דרור: אז זה כבר עשה לנו כפל עבודה לעניין הזה.
עופר רז-דרור: ונדרשנו לייצר פתרון שיתאים - - - זה דבר אחד.
עופר רז-דרור: דבר שני, וזה נוגע במיוחד לבזק, החבילות של בזק, בגלל שיש פה מוצר היסטורי, הטלפוניה הנייחת בבזק הולכת 40 שנה אחורה או יותר מזה, מבנה החבילות שהתפתח הוא מבנה חבילות עם מספר מועט יחסית של דקות לעומת תחום הסלולר.
עופר רז-דרור: כלומר, אם תחום הסלולר, גם החבילות הקטנות יחסית הן עם 2,500 דקות, בבזק חבילה נורמלית, ואני בטוח שארז ושמוליק יוכלו להרחיב, חבילה נורמלית היא של 300 דקות.
עופר רז-דרור: ולכן הפתרון ששמנו בסלולר הוא לא היה אפשרי לבזק.
עופר רז-דרור: בזק בעצם היוותה מבחינתנו את הבעיה הגדולה ביותר בגלל החבילות הקטנות.
עופר רז-דרור: כלומר, אם בסלולר לקוח ממוצע - - - בקורונה הוא דיבר פי שלוש, אז הוא לא חצה את החבילה שלו.
עופר רז-דרור: רוב האנשים לא חצו את החבילות.
עופר רז-דרור: לעומת זאת בבזק, אם לקוח דיבר 200 דקות ברגיל, ופתאום הוא דיבר 2,000 דקות, אז הוא נכנס לתחום היקר כבר מה-300 דקות.
עופר רז-דרור: ולכן ברגע שהבנו שבבזק יש בעיה, היה ברור שבגלל מבנה החבילות הבעיה היא חריפה יותר.
עופר רז-דרור: סתם לדוגמה, גם אם הלקוחות דיברו גם 2,000 דקות בסלולר וגם 2,000 דקות בנייח, הלקוחות בבזק, עלול היה להיווצר להם חיוב מאוד מאוד גבוה, הרבה מעבר לחיוב שהיה עלול להיווצר בסלולר.
עופר רז-דרור: וברגע שראינו שמספר הדקות עולה גם בבזק, ולקח לנו קצת זמן להבין את זה, היינו צריכים לתת פה גם פתרון מהיר.
עופר רז-דרור: וגם בבזק התעכבנו עקב זה שהנתונים הגיעו באיחור, עקב המערכות הוותיקות שיש בחברה.
עופר רז-דרור: ובעצם אני חושב שלראשונה הבנו שיש בעיה בתחילת אפריל, אמצע אפריל, וישר התגייסנו לנסות למצוא פתרון לסוגיה הזאת.
עופר רז-דרור: אבל היינו צריכים למצוא פתרון לשני האפיקים, גם למה שאנחנו קוראים לו המפ"אות האחרות, שזה הטלפוניה הנייחת שהיא לא בזק, וגם ללקוחות בזק.
עופר רז-דרור: עכשיו, צריך להבין, כמו שאמרתי, שיש גם שוני רגולטורי מאוד גדול בין בזק לבין החברות האחרות.
עופר רז-דרור: בחברות האחרות היה לנו פתרון שהתבסס על סמכות, גם היא של סעיף 17, בדומה לסמכות שהפעלנו בסלולר.
עופר רז-דרור: ובבזק לא הייתה לנו את היכולת - - - שמצד אחד מדובר במחיר מפוקח על ידי המדינה, ולכן קשה יותר לומר שהמחיר הזה הוא לא סביר מצד אחד, ומצד שני צריך להבין שהרגולציה בבזק נקבעה לפני הרבה מאוד שנים, ונקבעו שם שני מסלולים עיקריים: אחד זה התקנות, שזה המחיר המפוקח; והשני זה בקשות הסלים, סלי התשלומים החלופיים של בזק, שבעצם החוק אפשר לחברה להגיע למשרד ולהציע חבילות שיש בהן איזושהי הטבה לעומת התקנות, והמשרד עם השנים אישר הרבה מאוד חבילות.
עופר רז-דרור: אז גם זה יצר מגוון מאוד גדול של חבילות שונות על פני 20 שנה שנוצרו עם השנים, והלקוחות מפוזרים בהן.
עופר רז-דרור: והיה לנו קושי לעשות הסדר שייגע בכל אותן הלקוחות.
עופר רז-דרור: זה צד אחד.
עופר רז-דרור: ודבר שני, אותם לקוחות בסלי תשלומים החלופיים, הם בעצם באיזשהו הסדר וולונטרי של בזק, שלמדינה אין את היכולת להכריח בתוך הסלים שינוי מחיר.
עופר רז-דרור: כלומר, זה חייב להיעשות בהסכמה של בזק עם הלקוח, והיכולת שלנו להתערב בתוך מחירי הסלים, בעצם לא התאפשר לנו.
עופר רז-דרור: וצריך להבין שכ-90% מלקוחות בזק נמצאים היום בתוך הסלים.
עופר רז-דרור: ולכן נוצר לנו, אם רצינו לעשות את זה בצורה מנדטורית, הדרך היחידה שלנו לעשות את זה, ואני מבקש רגע מהלשכה המשפטית לתקן אותי אם אני מדבר פה בצורה לא מדויקת - - - מחייבת זה לעבוד דרך התקנות, ובעצם להחיל את התקנות על כלל הלקוחות של בזק.
עופר רז-דרור: זה בעצם יצר לנו איזושהי רגולציה סופר חריפה וסופר לא מדויקת, כדי לייצר פתרון למשהו שהוא לא על כל הלקוחות.
עופר רז-דרור: ואנחנו לרוב אוהבים להפעיל כלים מדויקים.
עופר רז-דרור: ואם יש לבן אדם בעיה, צריך לטפל בבעיה שיש לבן אדם הזה, ולא להפעיל את זה על כלל האנשים שאין להם בכלל בעיות, כי כשאתה מפעיל כלי כזה גס על כולם, אתה לפעמים יוצר בעיות חדשות.
עופר רז-דרור: ולכן בשימוע שיצאנו, הפעלנו את סעיף 17 על המפ"אות האחרות.
עופר רז-דרור: ועל בזק אמרנו: אנחנו מפעילים עליכם תיקון על המחיר של התקנות, ואנחנו מחילים את זה על כל הלקוחות שלכם.
עופר רז-דרור: אבל גם אמרנו בשימוע: חברת בזק, ככל שאת תרצי להציע הסדר וולונטרי, שיוכל לטפל בלקוחות הסלים החלופיים, כך שאת תודיעי על השינוי הזה, יכול שהמשרד יראה את זה בחיוב, כי אנחנו סברנו שאיזשהו שינוי דרך הסלים בלקוחות שחרגו מהחבילות שלהם, הוא שינוי הרבה יותר נכון וטוב מאשר שינוי בתקנות על כלל הלקוחות.
עופר רז-דרור: לדוגמה, וזו באמת אחת הבעיות, תופעות הלוואי שנוצרו כתוצאה ממה שאנחנו פרסמנו בשימוע, למשל לקוח שהיה היום בחבילה של 600 דקות בבזק, חתם על חוזה עם בזק שהוא ישלם 60 שקלים על 600 דקות, והוא דיבר אך ורק 50 דקות באותו חודש.
עופר רז-דרור: בתקנות לא היה לנו את הגמישות להגיד שהוא ישלם את מה שהוא חתם עליו עם בזק, ומה שנקבע בתקנות זה שהוא ישלם כאילו הוא חתם על חוזה עד 100 דקות.
עופר רז-דרור: ובעצם ההסדר הוולונטרי שבסוף בזק הציעה והמשרד הסכים לו, זה שאנחנו נעשה פתרון ממוקד לחורגים בלבד בתוך סלי התשלומים.
עופר רז-דרור: עכשיו, המורכבות הזאת, אני מקווה שהצלחתם לעקוב אחריי, היא זו שהביאה לכך שבסוף ההסדר שהוסכם עליו הוא הסדר כזה – אני מדבר עכשיו רגע על בזק, כי זה טיפה יותר מורכב – מה שהוסכם עליו בין המשרד לבזק, בזק הציעה הצעה, המשרד קיבל אותה, יש לקוחות שונים ומרובים בבזק, כל אחד עם הסל שלו – 100 דקות, 300 דקות, 600 דקות, 750 דקות, 1,000 דקות – עד 1,500 דקות, זה הסל המרבי בבזק.
עופר רז-דרור: וכמו שאמרתי, רוב הלקוחות היו על ה-100, על ה-300, רוב רובם של הלקוחות לא היו על הסלים הגדולים.
עופר רז-דרור: וכאשר לקוח חרג מהסל שלו, נגיד אני הייתי בסל של עד 300 דקות, ומ-300 דקות אני בעצם משלם 18 אגורות לדקה נוספת, אם דיברתי 400 דקות, אני אוטומטית מועבר לסל הבא, לסלים המרכזיים של בזק – אני לא אלאה אתכם בדיוק בכל הניואנסים – אבל הועברתי לסל של עד 600 דקות; אם דיברתי 700 דקות, הועברתי לסל של 750 דקות; אם דיברתי 900 דקות, הועברתי לסל של 1,000 דקות.
עופר רז-דרור: ככה עד 1,500 דקות, הלקוח מועבר אוטומטית מסל לסל, כך שהתשלום שלו משתנה, אבל הוא אף פעם לא משלם - - - הוא כל פעם משלם את המחיר הרגיל של הסל הגדול יותר.
עופר רז-דרור: ולכן אם חתמתי על 50 שקלים סל מסוים, דיברתי יותר מהסל, יכול להיות שאני אשלם 80 שקלים, 90 שקלים.
עופר רז-דרור: כל עוד יש סלים רגילים, הייתה לנו בעיה שהסל הגדול - - -
יעקב טסלר: עופר, ברשותך, דקה.
יעקב טסלר: בעצם אתה אומר שהגבלתם עד 1,500 דקות.
יעקב טסלר: אתה יודע לומר לי את הממוצע בתקופה הנוכחית, כמה דקות אנשים השתמשו בבזק בפועל?
יעקב טסלר: קח בחשבון את הלמידה מרחוק ואת כל הדברים מסביב.
עופר רז-דרור: צריך להבין רגע, שבבזק יש המון המון לקוחות שכמעט ולא מדברים.
עופר רז-דרור: כלומר, אם בלקוחות במגזר הפרטי של בזק יש כ-1.3 מיליון לקוחות - - -
יעקב טסלר: אני מתייחס, ברשותך, בתקופה הנוכחית כרגע.
יעקב טסלר: אני לא מדבר באופן כללי, שיש המון שיש להם קווים נקרא לזה רדומים, או שיש להם טלפון בבית שבמידה - - -
עופר רז-דרור: אז אדוני צריך להבין, שעדיין רוב רובם של הלקוחות של בזק לא דיברו הרבה.
עופר רז-דרור: מדובר על מספר לקוחות מצומצם.
יעקב טסלר: אני אישית מכיר אלפים אלפים שדיברו.
דולי דדון: כן, אבל אלפים לעומת 1.3 מיליון קווים.
עופר רז-דרור: בבזק אמרנו שיש לנו שתי בעיות עיקריות: אחד זה מספר רב של לקוחות, שעכשיו במקום ה-200 דקות הרגילות שלהם מדברים 600, ובגלל זה עכשיו צריכים לשלם עוד 80 שקלים תוספת, וגם זה תכלס לא סביר, שישלמו עוד 20 שקלים על הדבר הזה.
עופר רז-דרור: והיה לנו מספר לקוחות מצומצם, שלכאורה נראה גם הרבה מהם באמת מהחברה החרדית, כתוצאה מלימוד מרחוק, כתוצאה מזה שאמצעי התקשורת האלטרנטיביים כמעט ולא קיימים, מבחינת - - - ולכן מ-500 דקות קפצו ל-3,000 דקות, קפצו ל-5,000 דקות.
עופר רז-דרור: וגם בהם נדרש לספק פתרון.
יעקב טסלר: ברוך שכיוונתי.
יעקב טסלר: ומה עשיתם אז?
עופר רז-דרור: אז צריך להבין קודם כול, שהפתרון הקל היה כל עוד יש לנו את החבילות של בזק.
עופר רז-דרור: עד 1,500 דקות היה מחיר לחבילה של בזק.
יעקב טסלר: מעולה.
עופר רז-דרור: מ-1,500 דקות וצפונה לא היה יותר מחיר.
עופר רז-דרור: אין חבילות כאלה.
יעקב טסלר: בפועל מה קורה בשטח?
יעקב טסלר: מי שבאמת, כמו שאמרת, הגיע ל-3,000 דקות, ל-3,500 דקות.
עופר רז-דרור: אוקיי, אז מה שעשינו, מצד אחד לא היה מחיר, מצד שני לא רצינו לעשות את מה שעשינו בסלולר.
יעקב טסלר: אם אין מחיר אז לא משלמים, נכון?
עופר רז-דרור: לא, לא רצינו לעשות את ההכפלה, כי לקוח שעשה 300 דקות ועכשיו 3,000, הוא עשה פי עשר.
עופר רז-דרור: לא רציתי שהוא ישלם פי עשר.
יעקב טסלר: יפה.
עופר רז-דרור: אז הפתרון של הסלולר ירד.
עופר רז-דרור: מה שעשינו היה סוג של לתמחר פר דקה את החריגה מ-1,500.
עופר רז-דרור: בשימוע אמרנו: מעבר ל-1,500 דקות, התשלום הנוסף יהיה 2 אגורות לדקה.
עופר רז-דרור: בפתרון שבזק הציעו לנו ושאנחנו סברנו שזה פתרון סביר, הם יצרו "חבילות צל", חבילות בקפיצות של 1,000.
עופר רז-דרור: נוצרה חבילה של 2,000 דקות, 3,000, 4,000, 5,000, 6,000, 7,000, עד 8,000 דקות.
עופר רז-דרור: ולדקות האלה ניתן תמחור בסדר גודל של כ-3 אגורות לדקה.
עופר רז-דרור: כלומר, כל פעם שחצית את ה-1,000 נוסף לך 30 שקלים נוספים.
עופר רז-דרור: ולכן אם מישהו דיבר 4,500 דקות, הוא בעצם נכנס אוטומטית לחבילה של ה-5,000 דקות.
עופר רז-דרור: וכמו שאתם רואים, התעריף שם נקבע על 210 שקלים, שזה לקחת את המחיר של ה-1,500, ומשם אתה בקפיצות לרוב של 30 שקלים כל 1,000 דקות.
עופר רז-דרור: זה התמחור.
עופר רז-דרור: ואנחנו חשבנו שזה תמחור שהוא סביר.
עופר רז-דרור: הוא אומנם יותר גבוה מהסלולר, אבל אנחנו חשבנו שבהינתן לוחות הזמנים, בהינתן זה שיש פה גם מחיר מפוקח שקובע מחירים יותר גבוהים, ובהינתן זה שזה פתרון - - - עם בזק ובהסכמה של המשרד, אנחנו סברנו שזה מחיר שהוא סביר, שהוא קוטם את התמחורים הבלתי-סבירים.
עופר רז-דרור: סתם לסבר את האוזן, אם מישהו היה בחבילה של 1,000 דקות ועכשיו הוא דיבר 5,000 דקות, אז הוא היה צריך לשלם סדר גודל של 80 שקלים על ה-1,000 דקות, פלוס 18 אגורות לדקה על 4,000 דקות, שזה 180 כפול 4, זה 720 שקלים, זה יוצא תשלום של 800 שקלים.
עופר רז-דרור: במקום 800 שקלים הוא עכשיו משלם 209.
עופר רז-דרור: זה מעביר אותנו לאזורים סבירים, גם למי שחרג לחלוטין מהחוזה שלו.
עופר רז-דרור: וצריך לזכור, הבן-אדם חתם על חוזה מול חברה, והמדינה פה אמרה: חברים, יש פה שעת משבר, החוזה לא היה מותאם לסיטואציה המאוד יוצאת דופן שנקלענו אליה, בייחוד אותם אנשים שלא הייתה להם יכולת ללמוד דרך האינטרנט ולא הייתה להם יכולת לקבל מידע מהטלוויזיה, ומה שיש להם זה נייד ונייח.
יעקב טסלר: הלכו לקראתם.
יעקב טסלר: חשבו על איזה פתרון מסוים עד כמה שאפשר.
יעקב טסלר: תודה, עופר.
עופר רז-דרור: כן.
עופר רז-דרור: עוד ניואנס קטן - - - בסוף חלק מהפתרון זה הכוכבית למטה.
עופר רז-דרור: אנחנו הערכנו - - -
יעקב טסלר: עופר, תכף אני אחזור אליך.
יעקב טסלר: בשלב הזה אני אומר לך תודה.
יעקב טסלר: חבר הכנסת, רצית להתייחס קודם?
יעקב טסלר: ברשותכם, שמענו פה את הסקירה, את המורכבות של הדברים, גם בסלולר וגם בנייח.
יעקב טסלר: ודאי שכולנו היינו שמחים אם היינו יכולים להוזיל עוד ועוד ועוד ועוד.
יעקב טסלר: בוא נחשוב לרגע, אם ניקח מה שעופר דיבר כרגע על הנייח, שבבית בדרך כלל אין כמה קווים.
יעקב טסלר: אולי יש כאלה שיש להם, בשגרה יש קו אחד, מקסימום שניים.
יעקב טסלר: אבל כתוצאה מהלמידה מרחוק, כפי שידידי ציין פה קודם, נאלצו הרבה משפחות, הייתי אומר אלפי משפחות, לרכוש קווים ניידים, לתת את המענה, כדי שכל אחד יוכל לדבר וללמוד בלמידה מרחוק.