GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דן כרמלי: ברור, ולכן גם הגבלנו את כמות התורים הממוחשבת שאפשר להזמין ליום כדי להמשיך ולא ליצור עומס של תורים ממוחשבים באותו יום, בדיוק כדי לתת פתרון לציבור שעדיין לא זמין לו השימוש באפליקציה.
ישראל אייכלר: אגב, האפליקציה שלכם עובדת גם בטלפונים הכשרים?
זיו ברק: כן.
ישראל אייכלר: אז יש לכם עוד ציבור גדול מאוד שיכול להשתמש בזה.
זיו ברק: יש אינטרנט כשר.
דן כרמלי: אני לא יודע אם זה המושג הנכון.
ישראל אייכלר: אותו זכיין שפותח ב"סנטר 1", הוא כבר שכר את המקום?
זיו ברק: הוא למכרז ניגש עם הנכס.
ישראל אייכלר: כך שלא רלוונטי להעביר למקום יותר קרוב לשכונות המאוכלסות שם.
אליעזר מינצר: אבל זה אותו זכיין שהיה ב"רב שפע"?
דן כרמלי: לא, אחד חדש.
אליעזר מינצר: ב"רב שפע" התיבות לא מחוברות לקיר.
אליעזר מינצר: זו עגלה כזאת, התיבות.
ישראל אייכלר: אתה רוצה להעביר את העגלה לשם?
אליעזר מינצר: אנחנו רוצים את המספר שלנו.
אליעזר מינצר: הוא אמר שלא מדברים כלכלי.
אליעזר מינצר: בשבילי זה כלכלי.
ישראל אייכלר: יכול להיות שזה דבר פשוט.
אליעזר מינצר: אתמול הם כתבו לי במכתב שלא יישמר לי המספר.
ישראל אייכלר: תבדקו את הפנייה הזאת.
ישראל אייכלר: זו פנייה מאוד חשובה, כי אם זו באמת עגלה, מה הבעיה להכניס את העגלה הזאת לסניף החדש?
ישראל אייכלר: טוב, אני רוצה לסכם את הדיון, ברשותכם.
ישראל אייכלר: הוועדה לפניות הציבור דנה היום בנושא של הפגיעה בשירות לציבור בסגירת הסניפים.
ישראל אייכלר: היה לנו פה נושא של נתניה גם, אבל אנחנו כבר נעביר לכם את הפנייה דרך המנהלת.
ישראל אייכלר: היא תטפל בזה.
ישראל אייכלר: הוועדה שמעה התחייבות מחברת דואר ישראל כי עד תחילת חודש שבט סניף "סנטר 1" יתחיל לפעול.
ישראל אייכלר: הוועדה שמעה שחברת הדואר אינה מתכוונת לסגור עוד תיבות דואר אדומות, מה שנקרא.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת לקבל דיווח כאשר יפתח הסניף, וגם לצאת במכרז של סוכנות נוספת באזור הזה, אם מישהו יהיה מוכן, ואולי תעשו גם את התנאים שיהיה כדאי למישהו.
ישראל אייכלר: אם שלושה מכרזים אנשים לא ניגשו, אז אולי תעשו מכרז שכן יהיה כדאי להם כדי לפתוח ולשרת את הציבור.
ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לעורך דין דן כרמלי, סמנכ"ל משפט ואסדרה, היועץ המשפטי, ולזיו ברק, מנהל יחידת האסדרה, ולשמעון שהם ולגברת סימה טל ולכל אלה שהגיעו לכאן.
ישראל אייכלר: בעזרת השם אם יהיה צורך, אנחנו נעשה ישיבת מעקב עוד כחודש-חודש וחצי, אני מקווה מאוד שלא נצטרך, שתודיעו לנו שהכול בסדר ופתחנו עוד סניף.
ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את דיון הוועדה לפניות הציבור בעניין הרחבת רפורמת הר-קו לגוש דן והפסקת טעינת כרטיסי רב-קו אצל נהגי האוטובוסים, עובדה שבירושלים זה כבר קורה אבל בגוש דן זה משהו חדש.
ישראל אייכלר: זה דיון מעקב.
ישראל אייכלר: קיימנו כבר דיונים בנושא הרב-קו גם ב-19.2.2018 וגם ב-4.2018.
ישראל אייכלר: האמת היא שהנושא של הרב-קו, כבר הגשתי הצעת חוק בנושא הרב-קו לפני שנים.
ישראל אייכלר: זה כבר עבר בקריאה טרומית והיה בוועדת הכלכלה, עבר גם קריאה ראשונה, ובוועדת הכלכלה צירפו את זה להצעת חוק ממשלתית שהפכה להפעיל את מרכז השירות של משרד התחבורה.
ישראל אייכלר: אולי מנהל אגף כלכלה ברשות לתחבורה ציבורית יספר לנו.
ישראל אייכלר: אולי תספר לנו במשך הדיון איך מרכז השירות הזה כבר עובד, לא עובד או מה הוא כן עושה, מה הוא לא עושה.
ישראל אייכלר: אנחנו מתמקדים היום בפניות הציבור.
ישראל אייכלר: קיבלנו עשרות פניות שמלינים כי השינוי בגוש דן מקשה על הנוסעים.
ישראל אייכלר: יש הרבה נוסעים שיורדים מהתחבורה הציבורית, יש להם הרבה סיבות לא להשתמש בזה, אבל הסיבה של הרב-קו שאי-אפשר לשלם לנהג, יוצר שאלות.
ישראל אייכלר: מה קורה עם נוסע שאין לו כרטיס טעון?
ישראל אייכלר: מה קורה עם נוסע מזדמן?
ישראל אייכלר: איפה זכויות האדם לנסוע באוטובוס לא בתנאים שקובעים לו מראש שהוא צריך שיהיה לו כרטיס?
ישראל אייכלר: הייתה בקשה, הרבה פעמים כבר החלטות של הוועדה לתת אפשרות לעליה מכל הדלתות, לפחות בירושלים שכבר חודשים ארוכים אדם לא יכול לקנות כרטיס אצל הנהג, ושלא ייווצר פקק לא אצל הנהג ולא אצל הנהגים שבאים אחריו.
ישראל אייכלר: אני ארצה לשמוע גם מה קורה עם הדלתות הפתוחות, מה עם המדיניות?
ישראל אייכלר: מצד אחד מבשרים לנו, אוטובוסים שכולם יכולים לעלות.
ישראל אייכלר: מי היום ממונה במשרד התחבורה על התחבורה הציבורית?
קריאה: קרן.
ישראל אייכלר: המנכ"לית.
רן שדמי: אמור להיכנס בקרוב מנהל רשות חדש, אמיר אסרף.
ישראל אייכלר: יש לו ניסיון בעניין התחבורה הציבורית?
רן שדמי: הוא היה לפני כעשר שנים רכז תחבורה באגף תקציבים.
רן שדמי: בשנים האחרונות הוא עבד בנתיבי ישראל, לאחרונה סמנכ"ל כספים של נתיבי ישראל והוא אמור להיכנס אי שם במחצית השנייה של ינואר לתפקיד מנהל הרשות.
ישראל אייכלר: נברך אותו בהצלחה כי הנושא הזה של עליה מכל הדלתות הוא מאוד חשוב דווקא עכשיו כשהנהג לא צריך לזהות כל נוסע ולבדוק לו את הכרטיס.
ישראל אייכלר: ביקשנו שגם תהיה אפשרות להטעין את כרטיסי הרב-קו בקופות כאלה באוטובוסים עצמם.
ישראל אייכלר: מה נעשה בעניין, מה התקדם?
ישראל אייכלר: יש הרבה פניות בעניין זכאות להנחות ללא רב-קו אישי.
ישראל אייכלר: מה עושים עם ילדים, בני נוער, נכים, תיירים, קשישים?
ישראל אייכלר: האם יש להם את ההטבות, יש להם את ההנחות או רק כשיש להם את ההטענה מבחוץ?
ישראל אייכלר: מה קורה עם מי שיש לו תעודת נכה, תעודת סטודנט?
ישראל אייכלר: האם הוא יוכל לקבל גם אצל הנהג הנחה?
ישראל אייכלר: כל השאלות האלה, אני חושב שהתשובה היא אחת, לא.
ישראל אייכלר: מי שבא, לא מקבל שום זכויות.
ישראל אייכלר: האם ניתנת להם אפשרות לקנות כרטיס בודד?
ישראל אייכלר: נשאלת עוד שאלה, האם עמדות הטעינה פרוסות באופן שיש כיסוי מספק בשביל כל האזרחים?
ישראל אייכלר: אני יודע שבירושלים הוסיפו הרבה מקומות ועדיין חסרים.
ישראל אייכלר: בגוש דן עדיין לא יודעים מזה כמעט.
ישראל אייכלר: אנשים יכולים ללכת לחפש בכל תל אביב ולמצוא במרחקים גיאוגרפיים, וגם לגבי שעות השירות של אותם מקומות שמוכרים.
ישראל אייכלר: אני הייתי מציע, וביקשנו שתהיה עמדת טעינה בכל תחנה שיש שם הרבה נוסעים או בכל אוטובוס שיש בו הרבה נוסעים.
ישראל אייכלר: כבר הייתה החלטה של הוועדה שבירושלים יציבו עמדות אוטומטיות בתחנות העמוסות, מרובות נוסעים.
ישראל אייכלר: אנחנו נרצה לקבל תשובות האם יש דבר כזה.
ישראל אייכלר: יש עוד הרבה שאלות שיעלו בהמשך הדיון.
ישראל אייכלר: אני רוצה קודם כל להתחיל עם מסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת שהכינו עבודה.
ישראל אייכלר: אהוד בקר, מחלקת המחקר והמידע של הכנסת, הוא הכין מסמך.
ישראל אייכלר: אולי חלק מהשאלות שהצגתי ועוד דברים, יש להם תשובות פה במסמך שלך, אז בבקשה.
אהוד בקר: אהוד בקר, מרכז המחקר והמידע של הכנסת.
אהוד בקר: תודה ליושב-הראש.
אהוד בקר: כפי שאמרת, הגשנו לך ולוועדה מסמך שסוקר את השינוי המתוכנן בכל הנוגע לטעינה של כרטיס הרב-קו בגוש דן.
ישראל אייכלר: אני גם רוצה לומר לצופים, זה מסמך פתוח שכל אחד יכול להיכנס לאתר הכנסת, למחקר המידע והוא יפורסם.
ישראל אייכלר: מתי הוא יפורסם?
אתי שבתאי: מייד לאחר הישיבה.
ישראל אייכלר: מייד לאחר הישיבה יפורסם.
ישראל אייכלר: כל אחד יוכל לקרוא ולקחת שם את כל הנתונים שהוא רוצה.
אהוד בקר: גם באתר הוועדה וגם אצלנו.
ישראל אייכלר: כן, באתר הוועדה ובאתר מרכז המחקר והמידע.
אהוד בקר: בכל מקרה, המסמך סוקר את השינוי שמוצע בטעינת הרב-קו בגוש דן ואת השאלות שעולות מזה.
אהוד בקר: המהלך עצמו צפוי להתחיל בסוף דצמבר 2018 והוא בא בעקבות המהלך שיש היום בירושלים, שבו כבר היום בירושלים אי-אפשר לטעון כרטיסי רב-קו אצל הנהג.
אהוד בקר: הוא סוקר את הפרטים השונים.
אהוד בקר: אני יכול להיכנס אליהם בעצמי.
אהוד בקר: אני מניח שנציג הרשות הארצית לתחבורה ירצה להציג את זה בעצמו.
ישראל אייכלר: לא, אני רוצה שאתה תציג את זה.
אהוד בקר: בסדר גמור.
אהוד בקר: בקצרה, מדובר על זה שמהות השינוי היא הפסקת המכירה של כרטיסים בודדים לרוב הנוסעים, למעט אזרחים ותיקים ונוסעים שמלווים נוסעים עיוורים.
אהוד בקר: הם עדיין יוכלו לרכוש כרטיס נייר בודד ויתר הנוסעים יצטרכו בעצם לטעון את כרטיסי הרב-קו מחוץ לאוטובוס בעמדות הטעינה השונות או באמצעים מקוונים שונים און-ליין.
אהוד בקר: נוסע שיגיע לאוטובוס ושלא יהיה לו כרטיס רב-קו טעון, יצטרך לרכוש מהנהג ב-10.90 כרטיס רב-קו אנונימי שעליו תיטען נסיעה אחת באותו מעמד.
אהוד בקר: זה חמישה שקלים עבור הכרטיס ו-5.90 עבור הנסיעה.
ישראל אייכלר: ממש כפל קנס, אני קורא לזה כך.
אהוד בקר: כן.
אתי שבתאי: שגם לא מקבלים אותם חזרה.
אהוד בקר: נכון, לא מקבלים את הכסף הזה בחזרה.
אהוד בקר: על פניו, הכרטיס עצמו נשאר אצל הנוסע והנוסע יכול להשתמש בו כדי לטעון אותו לאחר מכן לשימושו, אבל הכרטיס הזה לא ילווה בהנחות שניתנות לאוכלוסיות זכאיות כי הוא כרטיס אנונימי.
ישראל אייכלר: גם אחרי שהוא יורד מהאוטובוס והוא מטעין את זה, הוא לא יקבל את ההנחות שמגיעות לו?
אהוד בקר: הכרטיס עצמו אנונימי.
רן שדמי: מה זה ההנחות שמגיעות לו?
רן שדמי: בוא נדייק.
ישראל אייכלר: הוא זקן, הוא קשיש, הוא סטודנט.
רן שדמי: זה לא קשור.
ישראל אייכלר: אני לא מדבר על הנסיעה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לשמוע אותו עד הסוף.
רן שדמי: סליחה, לא קשור לשיטה אם קונים אצל הנהג, לא קונים אצל הנהג.
רן שדמי: הנחה ייעודית אפשרית רק בכרטיס פרסונלי עם זכאות ייעודית על הכרטיס.
רן שדמי: לא שינינו בנושא הזה כלום.
אתי שבתאי: תציג רק את שמך לפרוטוקול.
רן שדמי: רן שדמי, אני ממשרד התחבורה.
אהוד בקר: אני אוסיף בהמשך למה שרן אמר, שבאמת כדי לקבל הנחה שהיא לאוכלוסייה זכאית כמו סטודנטים או נוער צריך להשיג כרטיס רב-קו אישי.
ישראל אייכלר: כן, אבל על מה אני משלם חמישה שקלים על כרטיס?
ישראל אייכלר: אני משלם את המחיר המלא בלי הנחות, אני מבין.
ישראל אייכלר: אתה אנונימי, אין לך זכויות, אבל למה אני צריך לשלם על הכרטיס שאני לא יכול להשתמש בו אחר כך לפי הזכאויות שלי?
רן שדמי: אתה יכול להשתמש בו.
רן שדמי: זאת הזכאות שלך.
ישראל אייכלר: לא, הוא אמר שלא.
אהוד בקר: הכרטיס האישי ניתן לך בחינם אבל הוא אישי, הוא לא הכרטיס האנונימי.
רן שדמי: לכל תושב במדינת ישראל מגיע כרטיס פרסונלי ראשון חינם שהוא מנפיק אותו במרכזי השירות.
ישראל אייכלר: כן, אבל אני שילמתי עכשיו חמישה שקלים לכרטיס.
ישראל אייכלר: לא קיבלתי חינם.
ישראל אייכלר: אני רוצה להטעין אותו לפי הזכאות שלי, אני לא יכול.
רן שדמי: מה זו הזכאות שלך?
ישראל אייכלר: אני זקן בן 64 כמעט.
רן שדמי: אם אתה אזרח ותיק ואתה רוצה ליהנות מהזכאות של אזרח ותיק, אתה צריך או באמצעות האינטרנט או להגיע למרכז שירות.
רן שדמי: אם עד היום לא היה לך כרטיס רב-קו, אתה מנפיק כרטיס רב-קו עם הזכאות שלך ויש לך כרטיס רב-קו.
רן שדמי: פשוט עושים לך שינוי בזכאות.
רן שדמי: ברגע שאתה שינית את הסטטוס שלך לאזרח ותיק, אתה נהנה מהנחות של אזרח ותיק.
ישראל אייכלר: טוב, אנחנו נמשיך אחרי שהוא ידבר.
מיכאל אוחנה: אני רוצה להעיר איזו הערה בהקשר לזה, שתבינו.
מיכאל אוחנה: יש יותר בין הפרסונלי, שבן אדם מגיע לו את כל הזיכויים, כלומר, אם הוא איבד משהו, שכח, יש לו בעיה כספית, בפרסונלי, ונותנים את זה חינם.
מיכאל אוחנה: לעומת זה שבן אדם רוצה להיות אנונימי ולא לדעת כלום, הוא צריך לקחת בחשבון שאי-אפשר לזכות אותו בכלום.
ישראל אייכלר: כן, אבל למה להוסיף לו עוד חמישה שקלים?
ישראל אייכלר: את זה אני לא קלטתי.
אהוד בקר: אגב, מיכאל תיקן אותי.
אהוד בקר: יש גם כרטיס חצי אנונימי שהוא מאפשר לך את ההנחה אבל הוא מאפשר לך אותה בלי המעקב במערכות.
מיכאל אוחנה: בדיוק, בלי הזהות.
מיכאל אוחנה: אנשים לא רוצים להזדהות.
אהוד בקר: בסדר, אז יש גם את האפשרות הזאת אבל גם אותה צריך ללכת למכרז או להוציא את זה באופן און-ליין.
מיכאל אוחנה: כן, כן.
אהוד בקר: וזה כאמור כמו שהזכרתי קודם ואתה גם שאלת ספציפית על אזרחים ותיקים.
אהוד בקר: אזרחים ותיקים גם עם השינוי אזרחים ותיקים יוכלו לרכוש כרטיס נייר עם הנחה.
ישראל אייכלר: על האוטובוס?
אהוד בקר: כן, אצל הנהג.
ישראל אייכלר: אמרת רק עיוור.
אהוד בקר: אמרתי אזרחים ותיקים ומי שמלווה נוסע עיוור.
אהוד בקר: העיוור עצמו לא צריך לשלם.
אהוד בקר: נחזור רגע לרפורמה עצמה.
אהוד בקר: המטרה שלה במסגרת השינוי הזה לאפשר לנהג להתמקד בנהיגה ולהפחית את הצורך שלו לטפל בנוסעים ודרך זה בעצם לאפשר נסיעה מהירה יותר, עליה מהירה יותר של נוסעים, ונסיעה.
אהוד בקר: זה אמור למשוך הרי בסופו של דבר נוסעים לתחבורה הציבורית.
אהוד בקר: אם זאת המטרה הסופית, אנחנו מתחברים לאחת מהשאלות העיקריות, אני חושב, בדיון כאן, שהיא מה הלקחים שעולים מהרפורמה בירושלים ואיך מיישמים אותם בתל אביב, כי בסופו של דבר אי-אפשר לנתק בין מה שנעשה היום בירושלים לבין מה שהולך להיות בגוש דן.
אהוד בקר: אפשר לראות את מה שקורה עם נוסעים בהמשך גם לפניות שמגיעות לוועדה, לראות איזה קשיים יש.
אהוד בקר: אם אני מבין נכון, יש פניות לוועדה וכפי שגם הוצג בדיונים הקודמים שהיו, שהמהלך הקשה על חלק מהנוסעים יצר בלבול ואולי הרתיע אנשים מלהשתמש בתחבורה ציבורית, אולי עיכב נסיעות, וזאת נקודה שצריך באמת לשמוע מה נעשה כדי לשנות את זה.
אהוד בקר: שאלנו בנוגע ללקחים שהופקו מירושלים ונאמר לנו שהלקח העיקרי היה שצריך לפרוס יותר עמדות, לדאוג לפריסה של העמדות כך שיהיו יותר אפשרויות טעינה.
אהוד בקר: אני ארצה להעלות כאן עוד שאלה, איזה לקחים הופקו בנושא ההסברה, בנושא הפניה לתושבים ולנוסעים, ולראות כמה הם מודעים למהלך הזה ומהערוצים שפתוחים בפניהם, והאם הזמן שהוקצה לזה והערוצים שהוקצו לפרסום הזה, לפי מה שנמסר לנו, שלושה שבועות עד השינוי עצמו, זה מספיק כדי לחנך את הציבור ולהנגיש את המידע הזה לכל האוכלוסיות הזכאיות במיוחד, ולמי שתלויים במיוחד בתחבורה ציבורית.
ישראל אייכלר: אוקי.
ישראל אייכלר: כתבת פה עוד דברים לגבי פיקוח ואכיפה.
ישראל אייכלר: הולך להיות מצב, מה שקרה בסיטיפס והרבה תלונות הגיעו בשנתיים האחרונות על זה שאנשים חשבו שהם תיקפו והמכונה לא קלטה, כן קלטה.
ישראל אייכלר: הם קיבלו 180 שקל קנס, יכלו לדבר לקירות, כולל בושות ומשטרה וכל זה.
ישראל אייכלר: אני מבין שהולכים לתת באוטובוסים גם אפשרות לתת קנסות.
אהוד בקר: כן, נכון להיום יש בוועדת הכלכלה דיון בתיקון לפקודת התעבורה, שיאפשר סמכויות דומות לאלה שיש לפקחים של סיטיפס, גם לפקחים של חברות התחבורה הציבורית, שיופעלו במסגרת ההוראות שיינתנו על ידי משרד התחבורה ותנאים שונים שמפורטים בתיקון המוצע.
ישראל אייכלר: מתי זה יבוא?
אהוד בקר: זה עדיין נמצא בדיונים בוועדה.
אהוד בקר: למיטב ידיעתי יש עוד דיון שנקבע גם ל-1 בינואר.
אהוד בקר: אני לא יודע כמה זה ימשיך אחר כך.
ישראל אייכלר: מתי התקנה נכנסת?
אהוד בקר: התיקון עצמו, עדיין לא החליטו עליו, הוא עדיין בדיונים.
ישראל אייכלר: עדיין אי-אפשר לתת קנס של 180 שקל?
אהוד בקר: קנס אפשר לתת אבל יש סמכויות נוספות שמתבקשות.
ישראל אייכלר: מה, להביא משטרה?
אהוד בקר: לעכב נוסעים שלא מוכנים להזדהות בפני הפקח.
ישראל אייכלר: כי אנחנו קיבלנו פה תלונה שהקנס קיים.
ישראל אייכלר: אדם כותב שהוא עלה לקו 161 בגוש דן עם שני ילדים.
ישראל אייכלר: "תיקפתי שני כרטיסים.
ישראל אייכלר: הכרטיס שלי טעון חופשי-חודשי וכרטיס נוער עם ערך צבור.
ישראל אייכלר: המכשיר צפצף לי שוב.
ישראל אייכלר: אני המשכתי, התיישבתי בין האנשים.
ישראל אייכלר: עולה מבקר אדיב ונעים ואני לשמחתי הגשתי לו בביטחון את שני הכרטיסים, ואז נודע שכרטיס הנוער לא חויב.
ישראל אייכלר: נאלמתי דום.
ישראל אייכלר: אני אזרח מסודר, שומר חוק, אדם שומר תורה ומצוות, חונכתי על איסור גזל.
ישראל אייכלר: הפקח לא שעה לשום הסברים או תחנונים, בקושי הקשיב, לא הזדהה למרות בקשתי, וזאת עבירה על החוק, ולקח פרטים, רשם דוח שאפילו את ההעתק לא קיבלתי.
ישראל אייכלר: אומר שוב, אני העברתי את הכרטיס ואף שמעתי צפצוף ויתכן והמכשיר היה תקול".
ישראל אייכלר: זה יסביר את העובדה שהכרטיס שהיה טעון חופשי-חודשי חויב בכרטיס הנסיעה והוצג לפקח, "והכרטיס השני שתיקפתי באותו רגע לא נקלט.
ישראל אייכלר: פניתי לחברת דן ולמשרד התחבורה.
ישראל אייכלר: לא הצלחתי להגיע אליהם".
ישראל אייכלר: הוא מבקש מאיתנו, "כיצד ניתן להטיל את מלוא האשמה על אי-תשלום על הנוסע, בעוד המכשירים לתיקוף הרב-קו מיושנים ורבים מהם תקולים?
ישראל אייכלר: יש בידי הוכחות שמדי פעם בשיטת מצליח כרטיס הרב-קו שלי ושל אשתי מחויבים כרטיס נסיעה למרות שהם טעונים תמיד בכרטיס חופשי-חודשי".
ישראל אייכלר: קורה לפעמים שהמכונה מחייבת אותו על נסיעה כאשר הוא בחופשי-חודשי, והוא לא יכול לקבל פירוט תנועות אחרונות.
ישראל אייכלר: זו שאלה שאני שואל אותך, רן, נציג משרד התחבורה, מדוע אין אפשרות לקבל פירוט תנועות אחרונות?
ישראל אייכלר: אני מוריד סכום כסף ואין לי כל בקרה על הכסף.
ישראל אייכלר: הוא לא ידע אם זה ירד לו.
ישראל אייכלר: ירד לו, הוא יודע שהוא שילם.
ישראל אייכלר: לא ירד לו, אז הוא יודע שהוא לא שילם, אז יש פה בעיה.
ישראל אייכלר: למה הוא צריך לחכות לפקח?
ישראל אייכלר: מדוע אי-אפשר לבטל נסיעה לאחר תיקוף של כרטיס נוסף?
ישראל אייכלר: הוא שילם על חופשי-חודשי וזה חייב אותו במשהו אחר.
ישראל אייכלר: בקיצור, יש בלגן גדול מאוד בתפעול של המכונות.
ישראל אייכלר: אני שומע הרבה פעמים שהמכונות מיושנות והולכים להכניס חדשות.
ישראל אייכלר: תמיד הנוסע אשם וזה ממש בלתי אפשרי.
ישראל אייכלר: עוד דבר, ילד עד גיל חמש פטור מתשלום, אבל אם הוא מביא שני ילדים בני פחות מחמש, כבר אי-אפשר ואז הוא צריך לקנות לו כרטיס, אבל לא מנפיקים כרטיס לילד בן פחות מחמש.
רן שדמי: מנפיקים, למה לא?
ישראל אייכלר: מנפיקים כרטיס לילד בן פחות מגיל חמש?
רן שדמי: גם לילד בגיל שנתיים.
רן שדמי: הוא יבוא עם ההורים, ננפיק לו.
רן שדמי: אין שום בעיה.
ישראל אייכלר: אז התלונה הזאת, אנחנו נענה לו לפחות חצי, שלגבי הילד השני הוא כן יכול לקנות כרטיס עם הנחה.
אהוד בקר: אם אני מבין נכון, אתם מתכוונים להנפיק רב-קו אישי לילד.
יעל כהן-פארן: מה עושים עם אנשים שהם לא נוסעים קבועים בתחבורה ציבורית ואין באזור מגוריהם מכונת הרכשת רב-קו?
יעל כהן-פארן: זו הדילמה הכי גדולה.
יעל כהן-פארן: הם לא יכולים לנסוע בתחבורה ציבורית.
ישראל אייכלר: על זה דיברנו עכשיו, שבגוש דן, זו הבעיה הבסיסית של הדיון הזה, להבדיל מירושלים שכבר הציפו, לא מספיק אבל יש הרבה מקומות, בגוש דן עדיין אין לאדם איפה.
יעל כהן-פארן: אפילו לא בגוש דן ובכלל מחוץ לגוש דן.
יעל כהן-פארן: אתן לך דוגמא אישית.
יעל כהן-פארן: הבת שלי, היא לא נוסעת הרבה בתחבורה ציבורית.
יעל כהן-פארן: בחנוכה היא רצתה לנסוע.
יעל כהן-פארן: אתה יודע מה עשיתי?
יעל כהן-פארן: נתתי לה את הרב-קו שלי, לא הרב-קו של חברי הכנסת כמובן, רב-קו שהיה לי.
ישראל אייכלר: באיזה אזור?
יעל כהן-פארן: פרדס חנה.
יעל כהן-פארן: אין לנו מכונה להרכשה.
יעל כהן-פארן: היא הייתה צריכה לנסוע לתל אביב או לחיפה.
ישראל אייכלר: אין בפרדס חנה מכונה?
ישראל אייכלר: מכונה להטענה?
יעל כהן-פארן: לא, אבל היא צריכה את הרב-קו הראשון.
יעל כהן-פארן: אין לה איפה לעשות.
מיכאל אוחנה: יש לה בזיכרון.
יעל כהן-פארן: היא לא יכולה לעלות על אוטובוס וזו רק דוגמא.
יעל כהן-פארן: אנחנו רואים כמה תלונות מגיעות פה, גם פניות של חברי כנסת.
ישראל אייכלר: מיכאל, מה שאתה אמרת עכשיו בתום לב, שהיא תיסע לזיכרון, זו הבעיה של כל המערכת הזאת, כי אתה בונה מערכת על דעת שרוב האנשים נוסעים קבוע, וזה יכול להיות, אבל יש זכויות גם לאנשים שלא נוסעים קבוע.
ישראל אייכלר: תאר לעצמך אדם שמקבל קנס כזה בגלל שהמכונה הייתה מקולקלת, אין לו אפילו איפה לערער.
ישראל אייכלר: יש ועדת ערעור ואנחנו יודעים כמה - - -
יעל כהן-פארן: כמה זה מסובך לאנשים.
ישראל אייכלר: לא רק מסובך, אין להם שום סיכוי.
ישראל אייכלר: בסיטיפס היה לנו ריב גדול איתם ואין שום סיכוי.
ישראל אייכלר: אנשים מבוגרים, לא גנבים ולא שום דבר.
ישראל אייכלר: עוד יותר, אנשים ששילמו על הכרטיס אבל לא תיקפו, זאת אומרת, התיקוף לא נקלט.
ישראל אייכלר: לא עזר להם שום דבר.
ישראל אייכלר: הם הוכיחו שהם שילמו, הם הוכיחו שהם ניגשו.
ישראל אייכלר: היו להם עדים שהם ניגשו לתקף והמכונה לא עבדה, לא קלטה.
ישראל אייכלר: זה הרי דברים אלקטרוניים.
ישראל אייכלר: אני רוצה שתסכם את הדברים שלך.
אהוד בקר: אני לא חושב שהרשות הארצית לתחבורה ציבורית צריכה שאני אסנגר עליה, אבל אני רק אוסיף בהקשר הזה שנכון להיום גם אפשר להזמין רב-קו גם עם הנחות של נוער או אוכלוסיות אחרות און-ליין, וזה נשלח אליהם הביתה, אבל זאת הפעם האחרונה שאני מסנגר עליהם.
אהוד בקר: הם יושבים כאן והם ידברו בזכות עצמם.
ישראל אייכלר: אתה מביא את העובדות, אתה לא סניגור ולא קטגור.
אהוד בקר: אני מנסה, אבל כן יש שאלות שעולות גם על הפריסה של עמדות הטעינה.
אהוד בקר: אמורות להיות בגוש דן, זה גם לא כל גוש דן, זו טבעת אחת.
אהוד בקר: זה אזור מאוד מרכזי בגוש דן.
אהוד בקר: מתוכננות כ-2,300 עמדות טעינה בסך הכול מהן 850 במזומן.
ישראל אייכלר: הרוב זה בכרטיס אשראי.
ישראל אייכלר: הנחת היסוד שלכם, שנוסעי התחבורה הציבורית הם אנשים בעלי כרטיס אשראי.
ישראל אייכלר: אני חשבתי שבעלי רכבים, יש להם כרטיס אשראי.
ישראל אייכלר: אני מדבר על הרוב.
רן שדמי: גם בעלי תחבורה ציבורית, יש להם כרטיס אשראי.
רן שדמי: פשוט כרטיס אשראי, יש יותר יכולת להנגיש את זה במקומות שונים כמו כספונט, כמו תל-אופן, כמו אינטרנט, סלולר.
רן שדמי: הדברים האלה הם דברים שעובדים עם כרטיס אשראי.
רן שדמי: מזומן, אנחנו צריכים שיהיה מגע אנושי עם מישהו שיקבל את הכסף.
יעל כהן-פארן: יש מכונות שמקבלות מזומן.
רן שדמי: יש מכונות שמקבלות מזומן.
רן שדמי: לפרוס מכונות ברחובות לטעינת מזומן זה עסק מורכב, מסובך ומאוד ממושך ועם ונדליזם מאוד גדול.
רן שדמי: אנחנו מעדיפים להימנע מלעשות את הצעד הזה שגם דורש בחלק מהמקרים היתרים והסכמות של הרשויות, פה כן אפשר ושם אי-אפשר, ולכן אנחנו מעדיפים ללכת לגישה של רשתות קמעוניות וקיוסקים שדרכם לבצע את המכירה, ולא להציף את המדינה במכונות טעינה.
ישראל אייכלר: בקיוסקים כן אפשר במזומן?
רן שדמי: בקיוסקים אפשר במזומן.
אהוד בקר: ה-850 זה לא רק עמדות אוטומטיות.
רן שדמי: עמדות אוטומטיות אנחנו שמים בתחנות מרכזיות.
רן שדמי: בחלק מהקניונים אפשר למצוא.
יעל כהן-פארן: איך זה עובד עם קיוסקים?
יעל כהן-פארן: כל קיוסק יכול להציע את עצמו להיות פינת ממכר?
רן שדמי: כן.
רן שדמי: אנחנו פרסמנו, כל קיוסק שרוצה, הוא מקבל מאיתנו סוג של מסופון, שהמסופון הזה זה מסופון שאפשר באמצעותו לטעון את כרטיס הרב-קו.
ישראל אייכלר: מה מרוויח בעל הקיוסק?
רן שדמי: הוא מקבל עמלה.
רן שדמי: נכון להיום הם רוצים.
רן שדמי: בהתחלה היה לנו קשה לשווק את זה.
אהוד בקר: המכירה היא עם עמלה גם לנוסע?
רן שדמי: לא.
רן שדמי: המסופון הזה מאפשר טעינה הן בכרטיס אשראי וגם במזומן.
רן שדמי: כמובן שכל עלויות הסליקה בכרטיס אשראי הן לא על בעל הקיוסק.
ישראל אייכלר: כמה קיוסקים בתל אביב יש לכם?
רן שדמי: בתל אביב נכון להיום יש לנו 218 קיוסקים ו-656 עמדות של אשראי.
יעל כהן-פארן: הקיוסקים, אתם עושים איזושהי פעולה יזומה כדי שזה יהיה בפריסה?
רן שדמי: עשינו את זה בשני שלבים.
רן שדמי: בשלב ראשון קודם כל הפצנו את המידע ואמרנו, מי שרוצה, אנא פנה, וגם אנחנו הלכנו ועניינו בעיקר גם רשתות קמעוניות.
רן שדמי: יש לא מעט רשתות קמעוניות שנענו למשימה וגם אצלם יוכלו לטעון באשראי ובמזומן.
רן שדמי: לאחר שקיבלנו איזושהי פריסה ראשונית, אמרנו, נראה איפה יש לנו עכשיו "חורים", אזורים שאין.
רן שדמי: מיקדנו את המאמץ שהיה לנו להשיג באותם מקומות נקודות לפריסה במזומן ובאשראי.
רן שדמי: אנחנו בתחושה שהפריסה שלנו בגוש דן היא בסך הכול די טובה.
ישראל אייכלר: כשאתה אומר די טובה, מה הכוונה?
רן שדמי: אם בבני ברק יש לנו סדר גודל של 122 נקודות מזומן ו-85 אשראי.
רן שדמי: ראשון לציון, יש לנו 88 נקודות של מזומן ו-107 נקודות אשראי.
רן שדמי: אנחנו הולכים וגדלים כל הזמן.
רן שדמי: בתל אביב יש לנו 656 נקודות אשראי ו-218 מזומן.
רן שדמי: רמת גן-גבעתיים יש לנו 95 נקודות במזומן ו-107 נקודות של אשראי, וכן הלאה.
רן שדמי: לכל אחת מהערים שתלויות בטבעת אחת יש לנו מידע לגבי מספר נקודות.
רן שדמי: אנחנו עדיין בתהליכים של קליטה או של חיפוש מקומות במקומות שאנחנו חושבים שצפויה לנו בעיה.
רן שדמי: אתה רוצה שאני אתייחס למה שעלה פה עכשיו?
ישראל אייכלר: אני קצת חרגתי מהסדר של הדברים אצלי.
ישראל אייכלר: אני פונה לפונים, אחרי זה למתלוננים ואחרי זה למשיבים, אבל עכשיו עשיתי קצת רב-שיח כזה כדי שגם הצופה בבית וגם אנחנו נבין במה אנחנו מדברים.
ישראל אייכלר: אנחנו ניתן לפונה יחיאל רודמן, חבר ועדת התחבורה בירושלים.
ישראל אייכלר: יש לך הרבה ניסיון מירושלים.
ישראל אייכלר: מה תוכל ללמד את הגוש-דנים?
יחיאל רודמן: למרות שאני בוועדת תחבורה, אני רוצה דווקא לדבר בנימה אישית.
יחיאל רודמן: מה שאנחנו חווים באופן אישי למרות שאני מכיר את הנהלים, מכיר הכול, כמה אני באופן אישי והמשפחה שלי סובלת.
יחיאל רודמן: יש לי פה את השותף שלי שהוא יביא יותר נתונים סטטיסטיים על ירושלים, על הפריסה וכו'.
יחיאל רודמן: אני אספר פה סיפור מחנוכה האחרון.
יחיאל רודמן: כל המשפחה שלנו הלכה להורים עם רב-קו מוטען כדת וכדין והגענו לבית של ההורים.
יחיאל רודמן: באמצע החלטנו להתפצל, חלק מהמשפחה חוזרת הביתה וחלק חוזרת יותר מאוחר.
יחיאל רודמן: יש לנו גם שני רב-קווים, אבל רב-קו אחד לא מוטען.
יחיאל רודמן: מה עושים?
יחיאל רודמן: איפה נטעין?
יחיאל רודמן: קיוסקים לא פתוחים ב-23:00 בלילה.
יחיאל רודמן: כרטיס אשראי, איפה יש פה באזור?
יחיאל רודמן: לך תרוץ.
יחיאל רודמן: כל המשפחה חזרה למרות שרצינו מאוד ליהנות, חלק מהילדים להיות אצל הסבתא.
יחיאל רודמן: רק להבין, כל פעם כשיוצאים מהבית, המתח הגדול הזה.
יחיאל רודמן: אנחנו כחלק גדול מאוד מהציבור החרדי, אין לנו אינטרנט.
יחיאל רודמן: אין לי דרך אפילו לבדוק אם הכרטיס, יש לו הטענה, אין לו הטענה, וכל פעם לצאת מהבית, להתפצל באמצע נסיעה הוא סיוט.
יחיאל רודמן: מה שמדברים פה על המזומן, בירושלים מדובר פה בבלוף גדול.
יחיאל רודמן: המכשירים היחידים שפועלים במזומן זה ברכבת הקלה, חוץ אולי מתחנה מרכזית בקומה השלישית.
יחיאל רודמן: אין מכונות במזומן.
ישראל אייכלר: בקיוסקים?
יחיאל רודמן: יש רק את הקיוסקים.
יחיאל רודמן: הקיוסקים, אתה פתוח למצבי הרוח של הקיוסקים, לפי שעות הפתיחה שלהם.
יחיאל רודמן: אני רוצה לספר סיפור אישי.
יחיאל רודמן: הבן שלי לומד בישיבה קטנה, לומד במוסד חינוכי עם משמעת של זמנים מאוד חמורה.
יחיאל רודמן: הוא קם בבוקר מוקדם, רוצה ללכת לישיבה ולהגיע בזמן.
יחיאל רודמן: אומר לי, אבא, נגמר לי הרב-קו.
יחיאל רודמן: לא היה לו זמן ללכת להטעין באשראי באחד הכספונטים.
יחיאל רודמן: אמרתי לו, קח 100 שקל.
יחיאל רודמן: הוא אמר לי, אני אלך ברגל לרכבת.
יחיאל רודמן: אנחנו גרים ברוממה, זה לא רחוק מפה.
יחיאל רודמן: לא עובר 20 דקות, הוא חוזר חזרה.
יחיאל רודמן: אמרתי לו, מה קרה?
יחיאל רודמן: ברכבת אי-אפשר להטעין ערך צבור, רק כרטיסייה.
יחיאל רודמן: ברכבת אי-אפשר להטעין 100 שקל.
יחיאל רודמן: לא מקבלים עודף יותר מ-20 שקל, אז אם יש לו שטר של 100 שקל וב-06:30 לא היה לו אצל מי לפרוט, אין לו דרך בעולם להטעין.
יחיאל רודמן: אגב, זה בניגוד לחוק.
יעל כהן-פארן: רק להטעין את כל ה-100.
יחיאל רודמן: לא, גם את זה הוא לא יכול לעשות כי אין ערך צבור, וכרטיסייה, הוא יכול לקנות רק אחד.
יחיאל רודמן: אין לו מה לעשות.
יחיאל רודמן: הוא עמד חסר אונים.
יחיאל רודמן: זה מדהים וזה נגד החוק, כי החוק מחייב בתחבורה ציבורית שעד פי חמש, אם יש לבן אדם מה לשלם, מותר לשלם, וכבר העברתי לכנסת כמה פעמים לכל מיני גורמים, חבר'ה, תקנו את החוק.
יחיאל רודמן: הרי החוק מדבר על מפקח ועל נהג וכו', אבל אם רכבת הקלה זו הדרך היחידה לנסוע דרך התשלום, אז גם הוא צריך לעמוד באותה חקיקה.
יחיאל רודמן: שלחתי לסיטיפס גם כן את לשון החוק והם ענו לי: "אנחנו פועלים בהתאם לחוק והחוק מדבר על אוטובוס ואנחנו קשורים לפקודת מסילות הברזל ואנחנו לא מחויבים".
יחיאל רודמן: אז קרעתם אותנו לגזרים.
יחיאל רודמן: זו תחבורה ציבורית הרי, זה לא בינעירוני, זו לא מסילת ברזל.
יחיאל רודמן: אוקי, הילד חוזר הביתה.
יחיאל רודמן: נתתי לו את האשראי.
ישראל אייכלר: בעניין של העודף, כבר כמה וכמה פעמים הוועדה הזאת ישבה על זה והובטח לנו שזה יסודר.
ישראל אייכלר: אמרו לנו בסיטיפס, בגלל שהמכונות ישנות אי-אפשר להחליף את המכונות.
ישראל אייכלר: זאת שערורייה שאין כדוגמתה.
ישראל אייכלר: מה זה נקרא שב-100 שקל לא נותנים עודף?
ישראל אייכלר: מה זה נקרא שב-200 שקל לא נותנים עודף?
ישראל אייכלר: יש היום מה שנקרא waze.