GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל אייכלר: יכול להיות מצב שהם לא הפסידו את הכסף אלא הם דאגו שזה יגיע לאיזשהו מקום שלישי?
עדי פיגל: אז אני אומר לאדוני איפה אני חושב שצריך גם את ההידוק והסיוע של הרשות המחוקקת כדי לעודד את הרשויות המבצעות לעזור גם לנו.
ישראל אייכלר: לבדוק.
עדי פיגל: רק משפט אחד לפני זה, כי אמרתי שאני לא רוצה לדבר רק על הפרשה הזאת ספציפית.
עדי פיגל: תעשו חיפוש בגוגל על המילים הבאות: ברוקר, מסחר בארצות הברית.
עדי פיגל: תעשו חיפוש ואתם תראו אין סוף גופים שממשיכים לפעול באותה דרך.
עדי פיגל: דרך אגב, האבסורד הוא כל כך גדול שפנה אלי איזה אחד הגופים המתחרים לפני שבוע והוא חושב שמגיע לו לקבל ממני את רשימת הלקוחות של הנפגעים של התאגידים שאני מטפל בהם.
עדי פיגל: אם אתם רוצים להבין עוד יותר את גודל החוצפה, אז באותו מקרה, עוד פעם, בלי שמות, שאל כבוד הנשיא, השופט איתן אורנשטיין, את השם שלו מותר להגיד, שאל, מה אתם רוצים לעשות?
עדי פיגל: אז אמרו לו, אה, זה ברור, לחברה הזאת נשארו "שני נכסים.
עדי פיגל: הנה, הם יושבים פה באולם, אלה בעלי השליטה, תנו להם להמשיך לגייס כסף וככה הם יחזירו למי שנפגעו".
עדי פיגל: עוד פעם אני אומר לכם, התעוזה כל כך גדולה שעומדים אנשים בבית משפט, שאין מחלוקת שנעלמו בחשבונות שרק הם מורשי החתימה.
עדי פיגל: עכשיו תראו, אני לא רוצה לדבר על ההתנהלות של הרשויות בעבר, מה הרשויות עשו למי שפנו ולא פנו.
עדי פיגל: אני רוצה לדבר בעתיד לבוא.
עדי פיגל: בעתיד לבוא, בעיניי, ואני חושב שזה גם היקף הפרשה וחומרת הפרשה והעובדה שפרשות ממשיכות להתנהל, חייבים להתבצע שני דברים מקבילים: אחד, קודם כול הרשויות, אני חושב, מחויבות לסייע לנו לא רק בהאם - - -
שלומית אבינח: מי זה לנו?
עדי פיגל: לנו זה לצורך העניין, אני פועל כקצין בית משפט, מינוי של בית משפט.
עדי פיגל: לא ייצגתי, לא מייצג אף אחד מהנפגעים, לא מכיר אף אחד מהנפגעים, מינוי אובייקטיבי של בית המשפט.
עדי פיגל: התפקיד שלי זה לבדוק מה נעשה פה ולאתר כספים ככל שהם קיימים.
ישראל אייכלר: על פי חוק חופש המידע אין לך אפשרות להגיע לזה?
בצלאל סמוטריץ': הוא רוצה לחפש היום חשבונות בנקים בעולם, לראות האם הכסף הזה כמו שאתה אומר, נגנב או נעלם.
עדי פיגל: לא, אנחנו עושים את זה.
עדי פיגל: אני אומר לאדוני, אחד מהדברים המרכזיים שאנחנו עדיין במרדף אחריו, אנחנו כבר חודש בתיק, אנחנו מוציאים צווים מבית משפט, בית משפט מאוד מסייע וכו', זה הנושא למשל, רוב הכספים הופקדו בבנק ברקליס בלונדון שהוא גם מה שנקרא בנק חוץ שפועל על פי רישיון.
עדי פיגל: יש לו רישיון לבנק חוץ מהפיקוח על הבנקים.
עדי פיגל: בגלל זה אמרתי שהפיקוח על הבנקים, גם אם הוא חושב שהוא לא שייך לכאן, הוא כן שייך לכאן, מסרב לתת לנו את המידע, זאת אומרת, את ה-starting point שמאיפה יצאו הכספים, כרגע יש לנו באופן חלקי.
עדי פיגל: אני לא רוצה חלילה להיכנס לשום דבר פוליטי, ואני אומר את זה ממש לא מנקודת מבט פוליטית, אבל אני קראתי את סיכום החקירה בפרשת האם אשת ראש הממשלה קיבלה - - -
עדי פיגל: לא, לא, אני אומר לאדוני, בפרשה ציבורית.
עדי פיגל: בפרשה הזאת נחקרו 80 עדים.
עדי פיגל: בוצעו שישה חיקורי דין בחו"ל.
עדי פיגל: החקירה נמשכה שנתיים.
עדי פיגל: הושקעו צוותי חקירה.
עדי פיגל: אני לא מזלזל באף חקירה שמבוצעת, אבל עם כל הכבוד, אם חייהם של מאות אנשים שחלקם, אני לא יודע איך הם ימשיכו לחיות, הפרשה הזאת צריכה לקבל - - - .
עדי פיגל: בסוף המשטרה עושה תיעדוף.
עדי פיגל: פה היא צריכה לקבל תיעדוף.
עדי פיגל: הם צריכים לא רק לחפש האם בוצעו פה מעשים פליליים, אלא היא צריכה גם להסתייע בכלים שיש לה כדי לאתר את הכספים שהם הועלמו לחו"ל.
עדי פיגל: רק משפט אחרון אני אומר לאדוני.
עדי פיגל: אנחנו נמצאים בקשר מול המשטרה.
עדי פיגל: יש חוקר בשם י'.
עדי פיגל: אני חושב שהוא נורא מסור, מאוד משקיע, מאוד מסייע והכול טוב, אבל הוא צריך לקבל, אני רואה את הדברים מבחוץ, יכול להיות שהמשטרה ורשות ניירות ערך עושה הרים וגבעות שאנחנו לא רואים עדיין, אבל הדבר הזה צריך לקבל תיעדוף.
ישראל אייכלר: שמענו, רשמנו.
ישראל אייכלר: אני רוצה לעבור לרשות ניירות ערך ולומר משהו שהסקתי מהדברים של עורך דין פיגל.
ישראל אייכלר: הוא הביא משל מהסמים.
ישראל אייכלר: אני יודע שכשיש הברחת סמים, רשות המיסים נמצאת שם אוטומטית.
ישראל אייכלר: לכאורה, רשות המיסים יכולה להגיד, מה יש לי עם סמים?
ישראל אייכלר: אבל היא רוצה לדעת את כל הברחות הכספים של הדבר.
ישראל אייכלר: אותו דבר גם פה.
ישראל אייכלר: יכול להיות שרשות שוק ההון או הפיקוח על הבנקים וכל אלה יגידו, זה לא אני, אבל היות ומדובר פה בהרבה כסף, אני כן הייתי מצפה שהם יהיו מעורבים.
ישראל אייכלר: אלה שכן באנו, רשות ניירות ערך, עורך דין אמיר וסרמן, היועץ המשפטי לרשות ניירות ערך, בבקשה.
אמיר וסרמן: שלום, אני אתאר את התופעה שאנחנו מכנים אותה "השקעות לא מפוקחות".
אמיר וסרמן: בעצם עורך דין פיגל מטפל כאן בחברה שהיא קשורה לתופעה הזו, אבל זו תופעה הרבה יותר רחבה ממקרה אחד.
אמיר וסרמן: בעצם היא מקיפה מקרים רבים, ואז אני אציג גם איך אנחנו מתמודדים עם התופעה - - - נמצא גם הפתרון לחברות מהסוג שעורך דין פיגל מטפל בהן.
אמיר וסרמן: התופעה של השקעות לא מפוקחת תמיד הייתה קיימת.
אמיר וסרמן: המשמעות שלה זה בעצם השקעות שמוצעות לציבור הרחב, השקעות פיננסיות ולא נמצאות תחת פיקוח של אף רשות.
אמיר וסרמן: היא תמיד הייתה קיימת, אבל היא בעצם התגברה מאוד בשנים האחרונות.
אמיר וסרמן: אפשר לתארך את זה ל-2013-2014, אנחנו זיהינו שהתופעה הזו מתעצמת בפרסומים, במיזמים שקמים, בכל מיני מישורים.
אמיר וסרמן: בעצם מנסים לגייס מהציבור כספים ללא פיקוח.
אמיר וסרמן: קודם כול, היום התופעה הזו התגברה.
אמיר וסרמן: שתי סיבות, כנראה סביבת הריבית הנמוכה שמשכנעת אנשים להיכנס להשקעות יותר ספקולטיביות.
אמיר וסרמן: הם מרגישים שהם לא יכולים לקבל תמורה לכסף שלהם בבנק.
ישראל אייכלר: חצי אחוז.
אמיר וסרמן: חצי אחוז זה הרבה אפילו היום.
אמיר וסרמן: הסיבה השנייה היא כנראה האמצעים הטכנולוגיים, כי הרבה יותר קל לפנות לאנשים היום להעביר כספים.
אמיר וסרמן: זה נעשה בלחיצת כפתור.
אמיר וסרמן: כל הפעילות עצמה של ההשקעה יכולה להתבצע ברגע.
אמיר וסרמן: כנראה שני הדברים האלה חברו יחד והובילו להתגברות של התופעה.
אמיר וסרמן: השקעות פיננסיות מכל הסוגים: הצעת ניירות ערך ללא תשקיף, ניהול תיקים ללא רישיון, ייעוץ השקעות ללא רישיון, פעילות של זירות סוחר, פעילות של ברוקראז'.
אמיר וסרמן: כל אחת מהפעילויות האלה, יש לה מאפיינים שונים, אבל המכנה המשותף הוא פנייה לציבור הרחב כולל לציבור של לקוחות לא מתוחכמים, לפעמים, אגב, גם למתוחכמים, אבל בהחלט הפנייה היא בדרך כלל לציבור הרחב בגיוס של כספים בהיקפים גדולים.
אמיר וסרמן: הסיכונים שאנחנו ראינו הם לא רק סיכונים של הונאה.
אמיר וסרמן: זו באמת נקודת הקיצון, סיכון מאוד משמעותי, אבל יש סיכונים של היעדר שקיפות, של ממשל תאגידי לא נאות בגופים האלה, של ניגודי עניינים, של גביית עמלות שהן גבוהות יותר ובסופו של דבר גם יש סיכון של קריסה בגלל שהגוף לא מנהל את עצמו באופן תקין רק בגלל שהוא מבצע הונאה.
ישראל אייכלר: אתם מפקחים עליהם?
אמיר וסרמן: בתחום ניירות הערך יש הגדרה של פעילויות מסוימות, וסביב הפעילות האלה יש הסדרה שלמה.
שלומית אבינח: איך הציבור יודע להיזהר?
אמיר וסרמן: עוד רגע אני אסביר, כי זו נקודה חשובה.
ישראל אייכלר: זה עיקר הדיון.
אמיר וסרמן: הפעילות מוגדרת ואז יש סביבה הסדרה שהיא בדרך כלל לצורך קבלת רישיון או היתר כדי לעסוק בפעילות, אבל יש תחומים שהם לעיתים לא מפוקחים, חלקם, אגב, התפתחו עם הטכנולוגיה.
אמיר וסרמן: למשל, תחום של זירות סוחר לא היה קיים לפני כמה שנים ואי אפשר היה לבצע אותו, ועם ההתפתחות הטכנולוגית הוא הוקם והיה צורך להסדיר אותו.
אמיר וסרמן: בנוסף, יש הפרה לפעמים של דינים שהם קיימים.
אמיר וסרמן: למשל, על ניהול תיקים צריך לקבל רישיון, אבל יכולים להיות גורמים שמבצעים ניהול תיקים בלי רישיון ואז אנחנו אוכפים את הפעילות הזו.
אמיר וסרמן: השאלה איך מזהים איזה גוף הוא מפוקח או לא, היא חשובה מאוד, כי אני חושב שזה קו ההגנה הראשון של ציבור המשקיעים.
אמיר וסרמן: אם הפעילות לא מפוקחת, צריך מאוד להיזהר ממנה.
אמיר וסרמן: גם מפעילות מפוקחת אפשר להפסיד כספים, אבל כאן הסיכונים הרבה יותר גדולים, והתשובה היא פשוטה.
אמיר וסרמן: אפשר להיכנס לאתר הרשות ולראות את רשימות הגופים המפוקחים בכל תחום, בייעוץ השקעות, בניהול תיקים.
ישראל אייכלר: גם השקעות בבורסות בחו"ל?
אמיר וסרמן: לא.
ישראל אייכלר: אם החברה הזאת המליצה על בורסות בחוץ לארץ, אין לכם שום - - - ?
אמיר וסרמן: אם חברה פונה לציבור בישראל, היא יכולה להיכנס לדיני ניירות ערך.
ישראל אייכלר: גם אם ההשקעה היא בחו"ל.
אמיר וסרמן: למשל, חברה גרמנית שתציע ניירות ערך בישראל, כפופה לדיני ניירות ערך בארץ.
בצלאל סמוטריץ': אתם לא חושבים שנכון להרחיב?
בצלאל סמוטריץ': אמרת קודם שהתפתחו מכשירים חדשים, שעדיין לא מפוקחים בגלל שהם חדשים.
בצלאל סמוטריץ': אתם אמורים להיות מעודכנים בזה.
בצלאל סמוטריץ': הגישה העקרונית של חוק ניירות ערך אומרת, כל הפעילות בארץ צריכה להיות מפוקחת.
אמיר וסרמן: נכון.
בצלאל סמוטריץ': רק מה, כל פעם מתפתחות שיטות חדשות, אז מה הבעיה כל פעם לעדכן, זה תפקידכם, להיות ערים לשינויים.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, יש לכם סמכות חוקית לעשות את זה?
בצלאל סמוטריץ': הרי הסיפור הזה כבר קיים כמה וכמה שנים.
בצלאל סמוטריץ': התפקיד שלהם זה ללכת ולהכין הצעת חוק ממשלתית.
אמיר וסרמן: אתה צודק.
אמיר וסרמן: במישור הראשון צריך להסדיר - - -
בצלאל סמוטריץ': הדבר השני, למה צריכות להיות כאלה נפילות כדי שזה יקרה?
ישראל אייכלר: אתם יכולים לכסות את כל הסיפורים האלה?
אמיר וסרמן: אני אסביר.
אמיר וסרמן: כשאנחנו מזהים פעילות חדשה מסוג שלא הייתה קיימת, לפעמים זו פשוט פרצה בחוק הקיים, כי הוא נכתב למשל בשנות ה-90 או אפילו בשנות ה-60 והוא לא מכסה פעילות חדשה, אז הדבר הראשון שצריך לעשות, שיכסה גם את השטח הזה.
אמיר וסרמן: התיקון ותחילת התיקון זה לא דברים שנמשכים יום.
אמיר וסרמן: אנחנו במובן מסוים תמיד נמצאים במרדף אחרי השוק.
אמיר וסרמן: הדוגמא של זירות סוחר היא דוגמא טובה.
אמיר וסרמן: זירות סוחר זה ענף שהתפתח בעשר השנים האחרונות.
אמיר וסרמן: היה שיווק מאוד אגרסיבי ללקוחות.
אמיר וסרמן: בזירת סוחר הלקוח בעצם סוחר מול הזירה, לכן יש ניגוד עניינים אינהרנטי מלבד סיכונים נוספים של קריסה, הונאה.
עדי פיגל: אין מסחר אמיתי בניירות ערך.
אמיר וסרמן: ובארץ התפתח ענף של עשרות זירות סוחר.
אמיר וסרמן: חקיקה ראשית בשנת 2010.
בצלאל סמוטריץ': אין יכולת לנסח בצורה כוללת, אחר כך בתקנות או בתוספת של שר?
בצלאל סמוטריץ': להגיד, כל פעילות שעונה לקריטריונים כאלה וכאלה, צריכה להיות מפוקחת.
שלומית אבינח: מה שחשוב זה כל מה שנעשה באינטרנט, כי זה בכלל, כל אחד יושב על המחשב - - -
ישראל אייכלר: אתם צריכים חוק ראשי או שבתקנות שלכם אתם יכולים להרחיב?
טל בן שלום: חוק ראשי.
ישראל אייכלר: עשיתם כבר משהו בעניין?
ישראל אייכלר: יש לכם תסקיר או משהו?
אמיר וסרמן: הנושא שדיברנו עליו עכשיו בלי לציין את שמות החברות, זו בעצם פעילות שנקראת ברוקראז', ואנחנו מתכוונים להסדיר אותה.
ישראל אייכלר: כמה זמן אתה חושב?
בצלאל סמוטריץ': כמה שנים היא קיימת בארץ?
אמיר וסרמן: עשרות שנים.
ישראל אייכלר: כמה זמן אתה צריך בשביל להעביר את זה?
ישראל אייכלר: אפשר במושב הזה לגמור?
שלומית אבינח: תחילת כנס החורף, אוקטובר 2018.
אמיר וסרמן: הבנתי שיש לך כבר תסקיר הצעת חוק, לא?
אמיר וסרמן: יש עקרונות של הצעת חוק.
אמיר וסרמן: יש עבודה על הנושא הזה, אבל מהיכרות עם תהליך החקיקה, זה לא יהיה לפני שנה הבאה.
ישראל אייכלר: מה זה שנה הבאה?
שלומית אבינח: בינתיים אנשים ממשיכים לאבד את כספם.
ישראל אייכלר: יש לכם עכשיו פגרה פה שלושה חודשים.
ישראל אייכלר: יש לכם זמן לעבוד.
ישראל אייכלר: לא תצטרכו לבוא לוועדות כנסת, ולהכין תסקיר שבחורף אפשר להעביר את זה, לא?
אמיר וסרמן: זה לא כל כך פשוט.
אמיר וסרמן: נתתי את הדוגמא של זירות סוחר, למה לקח כל כך הרבה זמן להסדיר את התחום.
ישראל אייכלר: כמה זמן זה לקח?
אמיר וסרמן: החקיקה הראשית עברה ב-2010, תקנות - 2015, תחילת פיקוח, סוף 2016.
ישראל אייכלר: ארדואן כבר ייבחר עוד פעם.
בצלאל סמוטריץ': אבל יש פה איזה כשל יסודי, חבר'ה.
ישראל אייכלר: צריך למצוא פה פרצה.
אמיר וסרמן: ראשית, ההסדרה עצמה היא מורכבת, כלומר, איך הגופים האלה צריכים לפעול, זה דבר שהוא מורכב.
בצלאל סמוטריץ': אתה אומר שלקח חמש שנים מחוק לתקנות?
אמיר וסרמן: אפשר לבדוק את הלובי שהתנגד לחקיקה.
ורד קירו זילברמן: חלק מהעיכוב היה הבית הזה בגלל פעילות - - -
ישראל אייכלר: מה יכול להיות רע בזה?
ורד קירו זילברמן: היה לובי למסגרות שכר.
ורד קירו זילברמן: הם הפעילו הרבה לחצים.
עדי פיגל: דרך אגב, יש דברים שהם פשוטים.
עדי פיגל: לדוגמא, אם גוף מציג שהכספים מוחזקים בנפרד, אז פיקוח ספציפי על זה, זה משהו שהוא מעבר - - -
אמיר וסרמן: אי אפשר לפקח רק על אלמנט מסוים.
אמיר וסרמן: צריך להגדיר את הפעילות.
ישראל אייכלר: אני רוצה לתת לרפ"ק טל בורמן.
בצלאל סמוטריץ': אדוני היושב ראש, מישהו יכול, אולי היועצת משפטית, לעשות לנו רגע סדר של תחומי האחריות בין רשות שוק ההון לרשות ניירות ערך?
ישראל אייכלר: זה ייקח הרבה זמן ויש לי עוד עשר דקות לסיים את הדיון.
ישראל אייכלר: יש ממ"מ, תבקש מהם.
ישראל אייכלר: לא צחוק, אני מצטרף לבקשה, שיכינו לנו בדיוק מה רשות ההון יכולה לעשות, מה ניירות ערך יכול לעשות.
שלומית אבינח: אנחנו נבקש כוועדה.
אמיר וסרמן: על פניו, זה לא אומר שזה קשור לרשות שוק הון.
אמיר וסרמן: הבנתי את ההקשר שעשיתם כאן, שהחשבונות היו בבנקים, אבל כנראה רשות שוק ההון.
ישראל אייכלר: רפ"ק טל בורמן, בבקשה.
ישראל אייכלר: מה זה קמ"ד?
טל בורמן: קצין מדור.
ישראל אייכלר: קצין מדור חקירות באח"מ.
ישראל אייכלר: מה זה אח"מ?
טל בורמן: אגף החקירות והמודיעין.
טל בורמן: צהריים טובים לכולם.
טל בורמן: חבר'ה, אני מבקש להזכיר, משטרת ישראל היא גוף חוקר, גוף אכיפה.
טל בורמן: ככל שמוגשות תלונות, התלונות נחקרות.
טל בורמן: ככל שנאספות ראיות, מוגשות לפרקליטות ומוגש כתב אישום בהתאם להמלצתה.
טל בורמן: עמדתנו הייתה גם בעניין זירות המסחר, אנחנו סך הכול רואים את הצורך בפיקוח, אבל זה לא במגרש שלנו, זה לא מתפקידנו.
בצלאל סמוטריץ': רגע, אם יש הונאה, הונאה היא עבירה פלילית.
טל בורמן: חוקרים בהחלט.
בצלאל סמוטריץ': הפרשיות האלה אתם חוקרים?
טל בורמן: בלי לנקוב בשמות, כן, אנחנו חוקרים.
בצלאל סמוטריץ': חלק מהחקירה זה גם לנסות לאתר את נתיבי הכספים?
טל בורמן: בהחלט, ואני אענה פה גם לעורך דין פיגל.
טל בורמן: חלק מהחקירה המשטרתית היא גם איתור מסלול הכסף, ולעניין הספציפי שהעלית, ככל שהדברים לא מסתדרים מול היחידה החוקרת ולא מגיעים לפתרון והבנות ותשובות שמניחות את הדעת, אתה מוזמן לפנות לחטיבת החקירות לבחון את הדברים.
טל בורמן: נעשה כל מה שניתן.
עדי פיגל: לא, לא, רק מילה אם הובנתי לא נכון.
עדי פיגל: אמרתי ספציפית על המקרה שלי, על היחידה החוקרת, שהחוקר עושה מעל ומעבר.
טל בורמן: ככל שהיחידה לא מצליחה לקבל את המשאבים הנכונים או שהיא לא מגיעה למקום הנכון או ליעד ויש בידנו לסייע, אתה מוזמן לפנות לחטיבת החקירות.
טל בורמן: נעשה כל שביכולתנו לתת מענה ראוי.
ישראל אייכלר: מאוד מעניין מה שאתה אומר.
ישראל אייכלר: בדרך כלל המשטרה, כשאזרח פונה ואפילו אם הוא אזרח מפרק, אז אומרים לו, אדוני, אנחנו עובדים מול הפרקליטות, כי אנחנו לא - - - .
ישראל אייכלר: אני שואל משפטית, אתם יכולים לתת חומר לגורם?
טל בורמן: לא.
עדי פיגל: אנחנו לא מצפים לקבל חומר מתוך חקירת משטרה.
ישראל אייכלר: אבל אתה רוצה לדעת.
טל בורמן: ככל שניתן לתת את החומר - - -
ישראל אייכלר: כמה שאפשר, מה שלא יזיק לחקירה.
ישראל אייכלר: מילה אחרונה ליעקב מיוחס, כפונה.
יעקב מיוחס: אני חייב קודם כול להתייחס למה שהוא אמר.
שלומית אבינח: רק בקצרה כי אנחנו צריכים לסיים ב-14:30.
יעקב מיוחס: בסדר גמור, אני ממש בשתי דקות.
יעקב מיוחס: אני בעצם מהצד שנפגע בסיפור הזה.
יעקב מיוחס: אני בעצם פניתי גם לחבר הכנסת בצלאל שיזם את הפנייה.
יעקב מיוחס: אני יכול לספר שברגע שהיה קריסה של אחת מהחברות, כמו שאמרנו, אנחנו לא אומרים את השמות, אבל בקריסה, יום למחרת ניגשנו קבוצה גדולה של אנשים לתחנות משטרה בכל רחבי הארץ.
יעקב מיוחס: בגדול, אני בעצמי ניגשתי לתחנת משטרה באזור איפה שאני גר.
יעקב מיוחס: החוקר אמר לי, אני אגיד לך, לא שווה לך להתחיל את התהליך, יהיה לך כמה שנים טובות עד שבכלל ידונו בזה.
יעקב מיוחס: חלק מהחברים שלי קיבלו מכתבים שאומרים שאין עניין לציבור, שאני לא יודע מה זה אין עניין לציבור.
יעקב מיוחס: אם זה לא עניין לציבור, אז אני כבר לא יודע מה זה עניין לציבור, אבל פטרו אותם מאוד מהר.
יעקב מיוחס: עורך דין פיגל הוא לא מהצד הנפגע, הוא מהצד שמפרק את הנושא הזה, אבל אני מהצד שנפגע, אני יכול להגיד שהתלונות לא קיבלו שום משמעות פשוט לאף גורם.
יעקב מיוחס: לי באופן אישי אמרו, זה בפיקוח אזרחי, תפנה, תעשה מה שאתה רוצה, הם פשטו את הרגל, אנחנו לא יודעים.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, הם לא יודעים אם זאת הונאה או פשיטת רגל.
יעקב מיוחס: למרות שאני מסביר והם הביאו מסמכים.
יעקב מיוחס: אני באתי מאוד מוכן לסיפור הזה.
יעקב מיוחס: שום דבר, אין שום התייחסות נורמלית.
ישראל אייכלר: באמת שאלה מעניינת, חבר הכנסת סמוטריץ', מה קורה לאזרח שמגיע למשטרה על משהו שהוא חושב שהונו לו והמשטרה חושבת שזה עניין עסקי אזרחי?
יעקב מיוחס: הם אפילו לא נכנסו לדיון הזה.
בצלאל סמוטריץ': לא בדקו.
יעקב מיוחס: בכלל לא בדקו.
ישראל אייכלר: אם אני שוטר ומישהו בא ואומר, קניתי ספה אצל הרמאי ההוא ונתן לי כיסא, אז אני אומר לו, לך לבית המשפט.
יעקב מיוחס: ויכוח אזרחי, אבל כאן אני מספר לו על חברה שיש לי את המסמכים, שבאתי מוכן.
יעקב מיוחס: יושב איתי חצי דקה ואומר לי באופן אישי, אני מספר משהו שאני חוויתי באופן אישי.
יעקב מיוחס: אומר לי, לא רלוונטי, עזוב אותך, שלוש שנים ייקח.
ישראל אייכלר: אגב, הוא נתן לך עצה טובה.
יעקב מיוחס: יכול להיות, אבל חברים אחרים אמרו שאין עניין לציבור.
בצלאל סמוטריץ': אם אני עכשיו הולך למשטרה, אני אומר למשטרה, תראו, ברחוב יפו פינת משהו, יש שם אחד מוכר, יושב שם, קבוע מוכר רהיטים, ואז לא מספק אותם.
בצלאל סמוטריץ': אני חושב שהמשטרה צריכה - - -.
ישראל אייכלר: שמעת שמשטרה פעם הלכה לטפל בזה?
בצלאל סמוטריץ': זה חייב להיות תפקידה.
ישראל אייכלר: אולי איש המשטרה יענה לנו על השאלה?
בצלאל סמוטריץ': אם המשטרה תיכנס ותחקור ותגיד, רגע, אחרי שחקרנו, אני לא מצאתי חשד לפלילים, זה רק אזרחי, בסדר גמור, אבל אם אני מתלונן, בא אחד, שניים, שלוש, מתלוננים, ודאי שהמשטרה צריכה לבדוק את זה.
בצלאל סמוטריץ': נראה לי.
טל בורמן: אני מסכים שהמשטרה צריכה לבדוק.
טל בורמן: אני לא יכול להתייחס בלי לבדוק את תיקי החקירה הספציפיים.
טל בורמן: אתם מוזמנים לפנות אלינו ונבדוק את העניין.
טל בורמן: בכל מקרה כאשר מקבלת תשובה כזאת, לאזרח יש את הזכות לפנות ולערער על עילת הסגירה של התיק.
טל בורמן: אני רק משער פה שיתכן ואותו חוקר שראה את המקרה הספציפי של אותו בן אדם אחד, לא ראה את התופעה הרחבה וזיהה שמדובר בחברה שעושה את זה כלפי 400 ו-500 מעורבים, שנים.
טל בורמן: יכול להיות שפה יש לקונה, במיוחד כאשר הם מגישים את זה בכל מיני תחנות.
טל בורמן: שוב, אתה מוזמן לפנות.
טל בורמן: עובדתית, אנחנו עושים כדי לזהות תופעות ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם הרשות לניירות ערך, לא פעם, לא פעמיים במקרים כאלה.
טל בורמן: אנחנו באים כדי לתת שירות.
טל בורמן: יכול להיות שהייתה תקלה נקודתית.
ישראל אייכלר: זה לא פשוט לסכם את הדיון הזה.
ישראל אייכלר: המנהלת אומרת שנדבר על ישיבת מעקב, אבל אני לא רוצה להתחייב, כי יש לי כבר ישיבות מעקב לשנה הקרובה.
ישראל אייכלר: אנחנו לא ביררנו את העניין.
ישראל אייכלר: העלינו את זה לציבור.
ישראל אייכלר: אנחנו קובעים כך, על דעת חבר הכנסת סמוטריץ', חבר הוועדה - המדינה חייבת לבצע פיקוח ואכיפה על כל המסחר בשוק ההון באינטרנט ולתאם את כל הכלים המערכתיים להתפתחות הדיגיטלית.
ישראל אייכלר: אנחנו פונים ליושב ראש רשות ניירות ערך לבצע חקיקה ממשלתית בנושא.
ישראל אייכלר: הציבור צריך להיזהר מהשקעות ומקבורת כספו והרס משפחתו על ידי מכירות באינטרנט.
ישראל אייכלר: אין קיצורי דרך ואין התעשרויות מהירות ואין מציאות בשוק, ומשפחות נהרסות.
ישראל אייכלר: אנחנו נפנה לשר לביטחון פנים בבקשה לתעדף את חקירת הפרשה והפרשות האלה.
ישראל אייכלר: לבדוק גם את הלקונה בחוק החקירות, שכל שוטר בכל תחנה ידע להבחין בין הונאה פלילית לבין סכסוך אזרחי בין מוכר וקונה בתחום המסחר.
ישראל אייכלר: אנחנו ממליצים למשקיעים להיכנס לאתרי רשות ניירות ערך ושוק ההון לבדוק האם החברות שהם מתעסקים איתן הן מפוקחות, ואם לאו, אל תתקרבו לחברות האלה.
בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לבקש עוד בקשה, אולי שהוועדה תפנה למפקח על הבנקים בפנייה כתובה ותבקש התייחסות כתובה האם הבנקים לא נושאים באחריות לחלק מין המצגים.
ישראל אייכלר: היות וזה עבר דרך הבנק.
ישראל אייכלר: הוועדה מקבלת את בקשתו של חבר הכנסת סמוטריץ'.
ישראל אייכלר: אנחנו נפנה למפקחת על הבנקים במכתב ונבקש תשובה בכתב האם אין עליה להיכנס, ולו בגלל הקשר שהכסף הופקד בבנק.
בצלאל סמוטריץ': הוצגו מצגים שזה בחשבון נאמנות.
ישראל אייכלר: ברוכים הבאים לישיבת הוועדה לפניות הציבור, במסגרת ציון יום הפרקינסון הבינלאומי בכנסת אנחנו נדון היום בנושא הפרקינסון ביוזמת חבר הכנסת ג'ומעה אזברגה שביקש להעלות את הנושא בוועדה שלנו.
ישראל אייכלר: אני רוצה לציין שלפני כמה שנים קיימנו דיון בוועדה בעניין חולי פרקינסון שמבוטחים בקופות החולים והיו זקוקים לדואודופה, היו קופות חולים שנתנו והיו קופות חולים שלא נתנו.
ישראל אייכלר: זה היה ב-27 באוקטובר 2015 וברוך השם מאז זה נכנס כבר לסל הבריאות ועד כמה שידוע לי העניין הזה סודר.
ישראל אייכלר: נקווה גם שמהדיון הזה ייצא משהו טוב שנוכל לעזור לאנשים.
ישראל אייכלר: אני אתן לך את זכות הדיבור, אני רק אומר שההערכה היא שבישראל יש בין 24,000 ל-32,000 חולים בפרקינסון, במדינה קטנה זה מספר גדול מאוד.
ישראל אייכלר: כתוב לי פה שלמחלת הפרקינסון אין תרופה, אני לא יודע, אולי נשמע פה בהמשך.
ישראל אייכלר: מחלת הפרקינסון מתאפיינת, אלה פרטים שכתובים לי ואני לא צריך לספר לכם איך זה נראה.
ישראל אייכלר: מה שכן למדתי שהמחלה נקראת על שמו של הרופא הבריטי ג'יימס פרקינסון שתיאר את המחלה לפני 200 שנה.
ישראל אייכלר: ב-1817.
ישראל אייכלר: הוא אמר שאפשר להמשיך בחיים טובים ומאושרים גם עם פרקינסון.
קריאה: ממש לא מאושרים.
קריאה: הוא לא דייק, לפני 201 שנה.
ישראל אייכלר: אם אתה תיקח בחשבון איזה תרופות היו למחלות אחרות לפני 200 שנה, זו עוד הייתה המחלה הכי קלה, כי אז אנשים היו מתים מדלקת ריאות.
קריאה: אני דווקא מאושרת.
קריאה: - - - חיובי גם.
ישראל אייכלר: הנה, אתה רואה.
ישראל אייכלר: ההיפך, אנחנו שמחים.
ישראל אייכלר: אז נתקן לפרוטוקול שהיו פה אנשים שאמרו שהם כן מאושרים ברוך השם.
ישראל אייכלר: הטענה של חבר הכנסת אזברגה היא שיש חלוקה לא צודקת במשאבים בין הפריפריה לבין המרכז, זה נושא הדיון שלנו.
ישראל אייכלר: כי בבתי החולים בחיפה יש לכל היותר רופא מומחה אחד, אתה בדקת את זה או הממ"מ בדקו את זה?
ג'מעה אזברגה: כן, הממ"מ.
ישראל אייכלר: וגם בסורוקה ובברזילי, לעומת מרכז הארץ.
ישראל אייכלר: מאחר ונכון להיום אין תרופה מסוימת למחלת הפרקינסון הרופאים המטפלים מתרכזים במציאת הטיפולים המתאימים אשר יסייעו בשליטה על התסמינים של המחלה, ולכן מאוד חשוב שיהיה מי שמטפל בכל מקום.
ישראל אייכלר: הנושא של הדואודופה כבר סודר, אבל בואו נראה באמת מה עושים עם החלוקה בין המרכז לפריפריה.
ישראל אייכלר: זכות הדיבור לחבר הכנסת היוזם, חבר הכנסת ג'מעה אזברגה.
ג'מעה אזברגה: תודה רבה אדוני היושב ראש, אני קודם כל רוצה לברך את הבאים והמבקרים בכנסת ביום הפרקינסון הבינלאומי.
ג'מעה אזברגה: באמת מחלת הפרקינסון כפי שהזכיר אדוני היושב ראש, גילו אותה לפני 200 שנה, רופא בשם הזה, ואנחנו יודעים שהמחלה קיימת כמו מחלות אחרות.
ג'מעה אזברגה: הבעיה שלנו אדוני היושב ראש, וחבריי שנמצאים כאן ושומעים, היא באמת בחלוקה הצודקת בין המרכז לפריפריה.
ג'מעה אזברגה: שירות רפואי ב-1995 שחוקקו חוק בריאות ממלכתי וזה דבר מבורך, אז בזמנו של השר חיים רמון, אני עוד זוכר אותו, אחד הדברים לדעתי שנעשו ב-40, 50 שנים האחרונים, לטובה.
ג'מעה אזברגה: זה השווה את מתן השירות לכל האוכלוסייה מכל מקום.
ג'מעה אזברגה: אחד הסעיפים של חוק בריאות ממלכתי אומר שקופת החולים או משרד הבריאות חייב לספק את השירות במרחק סביר ובזמן סביר.
ג'מעה אזברגה: כי שירות הבריאות, אם אתה לא מקבל אותו בזמן הסביר, הוא לא רק שלא מועיל, לפעמים הוא גם מזיק וגם עולה עלויות הרבה יותר גבוהות.
ג'מעה אזברגה: למשל קלינאי תקשורת, אם לא נותנים לילד בזמן ולא מאבחנים אותו בזמן ולא נותנים את הטיפול בזמן, הוא יכול להסתבך במצב שאחר כך יהיו אשפוזים ולאשפוזים אלה עלויות גם לקופת המדינה וגם סבל למשפחות וגם סבל לחולה עצמה.
ג'מעה אזברגה: לכן חשבנו שהחתירה שלנו, וגם עכשיו הגעתי מוועדת העבודה הרווחה והבריאות ואחד הדיונים היה על הרופאים בצפת בצפון ומצוקת מתן השירות.
ג'מעה אזברגה: ידוע שתמיד בפריפריה בצפון ובדרום, היו מקופחים לרעה.
ג'מעה אזברגה: היום אם אנחנו מדברים על חולה פרקינסון שצריך לקבל את השירות של נוירולוג למשל, בעיקר אדוני היושב ראש, מקצועות שמתעסקים בזה הם נוירולוגים, רופאים פסיכולוגים, קלינאי תקשורת, ריפוי בעיסוק ופיזיותרפיה.
ג'מעה אזברגה: אלה המקצועות שתומכים, אבל בעיקר הרופאים.
ג'מעה אזברגה: אם אני שואל עכשיו, אדוני היושב ראש, אם תנחש כמה רופאים נוירולוגים למשל בצפון היום, נוירולוג שיכול לבדוק את החולה?
ג'מעה אזברגה: יש שלושה רופאים.
ג'מעה אזברגה: אם למישהו יש מספר אחר תתקנו אותי.
ג'מעה אזברגה: כמה בדרום?
ג'מעה אזברגה: לא רחוק מזה.
ג'מעה אזברגה: אולי קצת יותר, אולי אחד יותר.
ג'מעה אזברגה: אגב, בדרום המצב יותר טוב מהצפון, אבל המצב הוא קטסטרופלי.
ג'מעה אזברגה: אולי זה נשכח בדלת האחורית.
ג'מעה אזברגה: היום אחד שחולה, למשל באוטיזם או פרקינסון בשביל לאבחן, כל המקצועות האלה שזה בערך 6-7 מקצועות שצריכים לעבור אחד אחרי השני על מנת לתת אבחנה סופית, אתה צריך לנסוע למרכז.
ג'מעה אזברגה: לא רק שזו הנסיעה למרכז, זה גם תלוי בתורים ארוכים שלפעמים זה לוקח שלושה חודשים וחמישה חודשים, ויש דברים שהם הרבה יותר גרועים מזה, אם אתה לוקח נגיד קלינאי תקשורת, שחולה צריך להגיע אליו, הוא צריך להגיע למרכז, ולפעמים צריך להמתין יותר מעשרה חודשים.
ג'מעה אזברגה: אגב, אדוני היושב ראש, צריך לעשות דבר כזה, לא מספיק שאתה מומחה, נגיד קלינאי תקשורת, אתה צריך גם להתמחות בנושא הפרקינסון או האוטיזם או המחלות הקשורות לעניין.
ג'מעה אזברגה: אני יודע שזו לא משימה קלה, אבל תפקידנו וחובתנו המוסרית והאנושית להציף את זה על מנת שאנחנו נוכל להתקדם עם הנושא.
ישראל אייכלר: תודה חבר הכנסת אזברגה.
ישראל אייכלר: הדובר הראשון הוא יו"ר העמותה, עמיר כרמין.
ישראל אייכלר: ספר לנו על החלוקה הזו שהוא מדבר עליה בהתמקד בעניין הנוירולוגים והדברים האלה החסרים לכם, אם תוכל להתחיל עם זה.
עמיר כרמין: צהריים טובים, תודה ליושב ראש, תודה לחבר הכנסת אזברגה שנתן את חסותו ויזם את הדיון הזה.
עמיר כרמין: הנושא המרכזי שאנחנו מבקשים לקדם באמצעות הוועדה הוא הפער בנגישות לטיפול איכותי בין חולי פרקינסון שגרים במרכז הארץ לעומת אלה הגרים בפריפריה, בדגש על צפון הארץ, הגולן והגליל.
עמיר כרמין: בכל בתי החולים הגדולים במרכז קיימות מרפאות פרקינסון ייעודיות שבהן נוירולוג אחד או יותר, אנחנו מדברים על איכילוב למשל, כשישה רופאים, לעומת, ציינת בדרום אז יש אחד בסורוקה ואחד באשקלון, זה בסדך הכל, ושלושה בצפון.
עמיר כרמין: איכילוב מנצח את הצפון והדרום ביחד בנוק אאוט.
ישראל אייכלר: באופן טבעי בכל העולם במקום כמו תל אביב יש יותר מאשר בצפת ובבאר שבע, ברור.
ישראל אייכלר: השאלה היא אם החולה צריך להגיע מצפת לתל אביב, האם מישהו עוזר לו במונית, בהסעות, בדברים כאלה?
עמיר כרמין: ממש לא.
עמיר כרמין: הוא יכול לעזור לעצמו.
ישראל אייכלר: אין שום קצבת ניידות או משהו?
עמיר כרמין: לא, קצבת ניידות לא - - -
ישראל אייכלר: כי אני חושב שאם אתה תחכה שהרופאים מתל אביב יסכימו ללכת לגור בצפת, זה לא ריאלי.
עמיר כרמין: אני לא תולה בזה תקוות.
ישראל אייכלר: אבל בזה שיסייעו לאנשים שצריכים להגיע ממרחק, שיסייעו להם בהסעה, כי זה הרי רופא מומחה, זה לא רופא שהוא צריך אותו באמצע הלילה.