GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל אייכלר: רוב בחורי הישיבות לא יודעים לענות.
ישראל אייכלר: אבי יידע לענות לך.
<צחי רביבו: ראשית, אנחנו מקבלים את השם של המוסד ממשרד החינוך ומשלימים את המידע.
<צחי רביבו: גם פה ניתן להרים את הכפפה על ידי משרד החינוך שיוודא את הרשימה - - - של המוסדות.
<צחי רביבו: אנחנו כצבא רוצים את כל המידע, כל המידע שאפשר לקבל.
<צחי רביבו: כשיש לי מוסד אני יודע מי עומד מולי - - - אני לא רוצה לזמן בן אדם סתם, במיוחד לא מועמד לשרות בטחון.
<צחי רביבו: שנית, יש את תהליך תצהיר הדת שהן מגישות עד 90 יום.
<צחי רביבו: ברגע שאנחנו מזהים הלימה בין המוסד לתצהיר, קרי, אין לנו באמת דילמה מהותית.
<צחי רביבו: ברגע שאותה מועמדת לשרות בטחון לומדת במוסד חילוני הדבר מחייב אותנו לבצע בדיקות בסיסיות.
<צחי רביבו: אם היא יכולה ללמוד בבית הספר ולצאת לטיול שנתי, אני לא יודע מה אדוני חושב אבל זה מחייב אותי כפוקד בצה"ל, לבצע מספר בדיקות, כמו לקרוא למועמדת ולשאול אותה מספר שאלות מסוימות שיתנו לי את הרקע.
<צחי רביבו: ייתכן שהיא בהחלט עונה על ההגדרה ולראייה ניתן לבדוק שיש בנות ממוסד חילוני שמקבלות פטור.
<צחי רביבו: לא דוגמה אחת ולא שתיים, יש הרבה דוגמאות כאלו.
<צחי רביבו: אני יכול להביא לך את הדוגמאות ואני יכול להראות לך גם דוגמאות שיצאו למשרדי חקירות וקיבלנו את התשובה שאכן כך הדברים ופטרנו.
<צחי רביבו: זה לא העניין, כל דבר אנחנו בודקים לגופו.
<צחי רביבו: ולכן, יסכים אתי אדוני היושב ראש, שאם אורח חיים מסוים מגיע מרקע מסוים ואנחנו מזהים את התצהיר פלוס המוסד הרלבנטי ללמודים, אנחנו מקבלים את הדברים בלי העמקה יתרה.
<צחי רביבו: כשזה מגיע ממקומות שונים יש לנו פה מחויבות לבדוק את הדבר הזה.
ישראל אייכלר: יש בחורות שלא לומדות בכלל במוסד.
ישראל אייכלר: אתה הבאת שני צדדים, בית ספר כזה ובית ספר כזה, אבל יש כאלו שכבר יצאו לעבודה.
<צחי רביבו: אני לא יודע את זה, אני אקרא לה כנראה ואני אבדוק אתה.
<צחי רביבו: זה חלק מתהליך הבדיקה.
<צחי רביבו: אני לא יודע לדעת את זה.
<צחי רביבו: אני מחויב לקיים בדיקה - - -
ישראל אייכלר: לא, לא כל מי שלא לומדת בבית ספר דתי חייבת בדיקה, אפילו לא לפי בג"ץ.
<צחי רביבו: לא אמרתי שכל אחת - - -
ישראל אייכלר: הבחורה עובדת, היא מגישה תצהיר שהיא דתיה, ההנחה הבסיסית היא שהיא דתיה, אלא אם כן מתברר אחרת, שהיא מחללת שבת למשל, כי לגבי צניעות - - -
<צחי רביבו: האם מוסד הלימודים לא רלבנטי בתהליך בגיל הזה, גיל שש עשרה וחצי?
ישראל אייכלר: אמרת נכון, אם היא לומדת בבית ספר חילוני אבל אם היא לא לומדת בכלל בבית ספר, היא עובדת.
<אבי אבוחצירא: תלוי איפה היא למדה.
<צחי רביבו: צריך לקרוא לה, לעשות בדיקה.
<אבי אבוחצירא: שואלים אותה איפה היא למדה.
<אבי אבוחצירא: אם רואים שהיא אומרת שהיא לומדת ב"בית יעקב" אז מבינים את החיבור.
ישראל אייכלר: כן, יש כאלו שנמצאים אפילו בחוץ לארץ.
<צחי רביבו: תיכף ניגע גם בחוץ לארץ.
<צחי רביבו: רשמתי.
ישראל אייכלר: בוא, בוא נעבור לפי הסדר.
ישראל אייכלר: העניין של הבנות יהיה ברור, מה שאמרת הוא ברור, שלא יהיו שום אי הבנות.
ישראל אייכלר: כותבת לי פה המנהלת שאולי צריכים אנשים שהם בעלי סמכות ומידע יותר גדולים עם דרגות יותר גבוהות מאשר מוקדן שלא יודע לענות תשובות.
<צחי רביבו: לגבי מה, לגבי מצהירות דת?
<שלומית אבינח: כל העניין של הפנייה אל המוקד שלכם.
<שלומית אבינח: שוב, אני אומרת, גם קראתי את הדוח, הכנתי את החומר, יש עניין שחייל אומר כך, זה אומר כך, כלומר, אין תיעוד של הדברים שנאמרים לזה שמתקשר, לאו דווקא בנושא דת, יש 43 מוקדנים, כלומר, כל המוקדנים שעונים - - -
ישראל אייכלר: שיהיה מישהו שאחראי עליהם, שאפשר יהיה לפנות אליו.
<שלומית אבינח: שוב, אני מכירה את זה מנושא אחר.
<שלומית אבינח: אנחנו - - - פחות ממה שיש, עקביות במענה, יש תיעוד של כל מה שהאזרח נענה מהמוקד.
<שלומית אבינח: ואני לא יודעת כמה זה קיים.
<צחי רביבו: אני מזמין אתכם למוקד של "מיטב" בכל יום שתרצו.
<שלומית אבינח: אולי נעשה סיור.
ישראל אייכלר: זה מוקלט בטח, לא?
<צחי רביבו: מוקלט.
<צחי רביבו: כולל מה שאמרתְ על ההיסטוריה, מתי שאת רוצה, אם את רוצה אפשר גם להתקשר עכשיו ונראה תוך כמה זמן עונים - - -
<שלומית אבינח: לא, לא ענין של - - -
<צחי רביבו: את תראי את ההיסטוריה של אותו פונה - - -
<שלומית אבינח: המיומנות והמקצועיות של המענים.
<צחי רביבו: אז אני אומר, תבואי ותסתכלי על ההיסטוריה של הפונה, את תראי את טווח הסקאלה של השאלות שהם נדרשים לענות עליהן, מיום סיירות, דרך קורס טיס, דרך צו ראשון - - -
<שלומית אבינח: לא, לא על זה אני מדברת.
<צחי רביבו: אני אגע בכל - - -
<שלומית אבינח: לא הסברתי את עצמי.
<שלומית אבינח: אני אומרת, למשל, חסר מסמך.
<שלומית אבינח: מלש"ב שחסר לו מסמך, הוא התקשר ואמר: העברתי את המסמך.
<שלומית אבינח: דוגמה, כן?
<שלומית אבינח: לצורך העניין.
<שלומית אבינח: החייל ראה: כן, הגיע, הכול בסדר.
<שלומית אבינח: אחרי הפנייה הזאת מבקשים ממנו עוד פעם את המסמך, מסמך או אישור - - -
<צחי רביבו: בואי נגע בחלק של המוקד.
<צחי רביבו: תכננתי לשמור את זה לאחר מכן אבל אני אגע בזה כבר עכשיו.
<צחי רביבו: המוקד שלנו עבר שדרוג מאד משמעותי ב-2017.
<צחי רביבו: חלק בגלל ההוראות של המבקר, חלק בזכות טכנולוגיה שהצבא התקדם אתה.
<צחי רביבו: המוקד למעשה, אמנם נשאר על אותו היקף תקינה של בנות או בנים שעונים לטלפון, מה שנקרא מוקדן, אבל עם זאת, הוא שידרג את כל קווי הטלפוניה ואת ההמתנה.
<צחי רביבו: קרי, אם בעבר 120 שיחות היו יכולות להיכנס בנקודת זמן, הוא הכפיל את הדבר הזה.
<צחי רביבו: הוא יכול לקבל יותר שיחות וזה אומר שלא מנתקים אותך בהמתנה.
<צחי רביבו: זה ראשית.
ישראל אייכלר: יש 43 מוקדים, איך זה 120?
<צחי רביבו: כששיחה נכנסת היא מתחילה תהליך של ניתוב - - - הכפלת את כמות הקווים.
ישראל אייכלר: זאת אומרת ש-43 מטפלים ב-120.
<צחי רביבו: כן, מטפלים היום אפילו ביותר כי יש לך גם יכולת שהוא ימתין ולקלוט עוד שיחה אם אתה נדרש לעשות בירור.
<צחי רביבו: לצורך העניין, אני תלמיד ישיבה, התקשרתי ואני רוצה תשובה מאד ספציפית שמכיר אותה רק ראש מדור בני הישיבות, בסדר?
<צחי רביבו: בנושא התקנות שתוקננו לא מזמן, בהתראה של שבועיים, אז הוא יכול להמתין על הקו, מופנית שאילתה למדור הרלבנטי, הוא ימתין על הקו ויקבל תשובה בחזרה.
<צחי רביבו: ראשית, שיפרנו מאד את זמן ההמתנה, אפשר לבדוק את זה בכל נקודת זמן, זה קודם כל הבסיס.
<שלומית אבינח: החייל מחויב לרשום את התיעוד?
<צחי רביבו: בוודאי, אני אמרתי, קודם כל, מזמין אותך לביקור מתי שתרצי.
<שלומית אבינח: יללה, בוא נעשה סיור.
<צחי רביבו: אני חושב שזה חלק מן העניין, כי לבוא ולשים פה - - -
ישראל אייכלר: אני מקווה שהדברים יסתדרו, שאני לא אצטרך לעסוק בזה, אני לא ועדת חוץ ובטחון, אני ועדת פניות צבור.
<צחי רביבו: אני כן מזמין אותך, אדוני.
<שלומית אבינח: הפניות מגיעות אלינו.
<צחי רביבו: שנית, אנחנו מטפלים ביום במעל 7,000 שיחות טלפון.
<צחי רביבו: למרות שהגדלנו את כל הפלטפורמות אתן אנחנו יוצרים קשר עם כלל האוכלוסייה, גם בפייסבוק, גם ברשת דיגיטלית באתר "מתגייסים", גם בטלפון שלנו וגם כשרצינו לבטל את הפקס בשביל להתקדם רק למיילים, החזרנו את הפקס לאור צורך של חלק מן האוכלוסיות.
<צחי רביבו: אנחנו עובדים בכל הפלטפורמות.
<צחי רביבו: זה נושא מאד משמעותי.
<צחי רביבו: לא כל משרד ממשלתי עובד בכל הפלטפורמות, או מוסד ממשלתי.
ישראל אייכלר: במקום לתת לאדם להתייבש על הקו, אם יש לך 120 אנשים ו-43 מוקדנים, ואם אתה רוצה לוודא משהו - - -
<צחי רביבו: למה אתה אומר שהוא מתייבש על הקו?
ישראל אייכלר: כי היא צריכה לברר את השאלה שלו במחשב.
<צחי רביבו: במקרה שיש בעיה אבל בוא תסתכל, תחייג - - -
ישראל אייכלר: רגע, אבל למה לא להגיד לו: אדוני, אנחנו חוזרים אליך תוך עשרים דקות, רבע שעה וחוזרים אליו?
<צחי רביבו: גם זה קורה.
ישראל אייכלר: הרבה יותר פשוט.
<צחי רביבו: יש לנו גם אפשרות שיחזרו אליך בלי שתמתין בתור.
ישראל אייכלר: אז זהו, זה הרבה יותר לעניין.
<קריאה: שואלים אותך אם אתה רוצה להמתין.
<צחי רביבו: אם לא, אם יש נושא פתוח - - -
ישראל אייכלר: זהו, כי אמרת שהם בודקים את זה.
<צחי רביבו: עוד פעם, יש תשובות נקודתיות, אני רוצה לטוס לחו"ל מחר בבוקר, מה זה אומר?
<צחי רביבו: זו בדיקה של בדיוק שניה אם צריך לבדוק, כי תוקננו תקנות לפני שבוע.
<צחי רביבו: זה גם קרה.
<צחי רביבו: כן, למשל, דוגמה.
<צחי רביבו: המוקד מטפל בלמעלה 7,000 פניות, אנחנו בכל הפלטפורמות.
<צחי רביבו: אנחנו גם עובדים עם חבר'ה דוברי אנגלית בחוץ לארץ ולשאלתךָ על "בני מהגרים" וכל השאילתות של חוץ לארץ, אז העיד על זה פה אבי, הוצאנו ריענון עכשיו, בסוף 17', לכל הקונסוליות בעולם, מה זה מעמד בן מהגרים, מה זה תלמיד ישיבה, איך עוברים בין מעמד למעמד וגם הפצנו את זה לוועד שיודע להעביר את זה לכל הישיבות.
<צחי רביבו: זה גם מופץ באתר האינטרנט שלנו.
<צחי רביבו: בבדיקה קטנה, באמת, מאד פשוטה, ניתן לראות כמה זמן מותר להיות בחוץ לארץ, איך אתה עובר ממעמד למעמד וגם אדוני, אם יש לך מישהו שיש לו אזרחות ישראלית והוא מחליט לבוא למדינה, יש כללי שהייה במדינה - - -
ישראל אייכלר: כן, אבל הוא צריך לדעת את זה.
<צחי רביבו: צריך לבדוק את זה.
ישראל אייכלר: אם מודיעים לו למשל: תדע לך, "בן מהגרים" מסתיים, אז הוא יודע, אם הוא רוצה לצאת או רוצה להמשיך.
<צחי רביבו: בדיקה שהיא מאד פשוטה, מאד מאוד פשוטה וזה הופץ.
<צחי רביבו: אני אשמח גם להראות לך את מה שהפצנו, בדיקה מאד מאוד בסיסית.
<צחי רביבו: ואתה מסכים אתי שמי שמגיע למדינה ויש לו דרכון כפול יש - - -
ישראל אייכלר: בכל מדינה יש כללים אבל צריך שהכללים יהיו ברורים מראש, לא שאנשים ייקלעו למצב שהם יחשבו שהם "בן מהגרים" והם לא.
<צחי רביבו: אנחנו אומרים - - - מאד, רק כדי לסיים את המוקד, על סוגיית האפליקציה שברגע שהעברת מסמכים, קרי, להעביר מסמך זה כמו לצלם ולסרוק במקום, כמו בווטסאפ למי שמכיר, כך זה אמור לעבוד באפליקציה למסמכים והדבר הזה ייתן לך גם היזון חוזר אם המסמך הגיע תקין או לא תקין ואז יתחיל הטיפול.
<צחי רביבו: זה משהו שאנחנו עובדים עליו עכשיו.
ישראל אייכלר: מה אתה עושה עם אלה שאין להם אפליקציות, למה אי אפשר במייל?
<צחי רביבו: מי שאין לו אפליקציה יכול להתקשר למוקד, לפקסס או ללכת לעמדת מייל רגילה.
<שלומית אבינח: יש דרכים - - -
ישראל אייכלר: ודאי אבל צריכה להיות תשובה אוטומטית "נתקבל", אתה מבין?
ישראל אייכלר: כמו שיש בכל משרד ממשלתי.
<צחי רביבו: אני מבין אבל הסברתי, 7,000 פניות ביום.
ישראל אייכלר: "נתקבל" – אצלי במשרד אוטומטית.
ישראל אייכלר: ברגע שהוא התקבל הוא מקבל תשובה "התקבל".
ישראל אייכלר: גם אצלךְ, נכון, בוועדה לפניות הציבור?
<קריאה: זה במכשיר הפקס שלכם, בשנייה שזה עובר.
<שלומית אבינח: מוזן אוטומטית.
<שלומית אבינח: אתה מזין את הפקס, שכל מה שנתקבל נתקבל.
<שלומית אבינח: חובת ההוכחה - - -
ישראל אייכלר: בוועדה לפניות הצבור, אדם שולח פנייה, מקבל אוטומטית הודעה.
<שלומית אבינח: חובת ההוכחה שזה נשלח.
<שלומית אבינח: ברגע שהפקס הגיע הוא התקבל.
<צחי רביבו: אצלנו בפקס, אפשר גם להתקשר למוקד.
<צחי רביבו: שלום, שלחתי פקס, האם הגיע?
<צחי רביבו: הפקס הגיע ומנותב למערכת.
<צחי רביבו: בודקים.
ישראל אייכלר: ועונים לו?
<צחי רביבו: ודאי.
<צחי רביבו: זו הבדיקה בטלפון.
<צחי רביבו: כל שיחה כזו מוקלטת אז הוא יכול להוכיח שהוא דיבר עם המוקד בחו"ל.
<צחי רביבו: לגבי "תורתו אמנותו", מה שנגעת בו - - -
ישראל אייכלר: רגע, בוא נסיים עם ה"בן מהגרים".
ישראל אייכלר: שואלת המנהלת וזה נכון, נדמה לי שגיל הגיוס שאדם חייב הוא מגיל 16, נכון?
<צחי רביבו: אני אסביר.
ישראל אייכלר: למה כשהוא חוזר מחוץ לארץ אז מתחילים רק בגיל 17?
ישראל אייכלר: אם חזר בגיל שש עשרה וחצי, בתחילת שנת הלימודים אז הוא כבר לא יכול.
<צחי רביבו: אני החלטתי להגר מן המדינה, אני אזרח ישראלי, מותר לי לעזוב את המדינה - - -
<שלומית אבינח: ההורים שלי.
<צחי רביבו: ההורים שלי, אני החלטתי, יש את כל המקרים, שאתה לא יודע מה עומד מאחוריך.
<צחי רביבו: מה שאמרתי - - - אני החלטתי לעזוב לסבא וסבתא.
<צחי רביבו: ההורים נשארו בארץ וזה חלק מהמבחנים שבודקים.
<צחי רביבו: אני אשאל שאלה, אם ההורים נשארו בארץ אז הוא, לצורך העניין, לאן הוא עזב בדיוק, ללמוד בישיבה בחוץ לארץ?
<צחי רביבו: המדינה לא הכירה בישיבה בחוץ לארץ.
<צחי רביבו: אם הוריו פה והוא החליט לעזוב לסבא וסבתא כי הדברים לא הסתדרו, זה חלק מהבדיקות המאוד מורכבות ש"מיטב" עושה בשביל לוודא.
<צחי רביבו: לצורך העניין, משפחתי ואני החלטנו לעזוב בגיל שש עשרה, בנקודת הזמן של הוצאת תעודת הזהות, גיל שש עשרה.
<צחי רביבו: המבחן אומר שאם עזבת לפני גיל שש עשרה, אתה לא חייב בשרות, אתה מוגדר במעמד "בן מהגרים".
<צחי רביבו: אתה מגיע לחוץ לארץ, ניגש לאחת הקונסוליות, בין אם זה במייל ובין אם זה פיזית, מבקש מעמד "בן מהגרים".
<צחי רביבו: מקבל לצורך העניין את כל מה שאתה זכאי לו.
<צחי רביבו: אתה זכאי למעמד "בן מהגרים", קרי, אתה לא חייב בגיוס לצבא, מותר לך לבוא לארץ לבקר 120 יום בכל שנה קלנדרית, מותר לך לבצע "שנת שהייה" מתי שאתה רוצה, שנה מלאה.
<צחי רביבו: כל הטווח הזה הוא מגיל 16 עד גיל 24.
<צחי רביבו: החלטת לשהות יותר לטובת משהו חריג – נדרש להגיש בקשה חריגה ולהסביר.
ישראל אייכלר: אז למה בגיל 17, כשהוא חוזר, למה אם חוזר בגיל שש עשרה וחצי אתם לא מכירים בו כ"בן מהגרים"?
<צחי רביבו: כי הוא רק התחיל תהליך הגירה.
ישראל אייכלר: לא, כבר גר שם ונולד כבר באמריקה.
ישראל אייכלר: גדל באמריקה, הוא בא ללמוד בישיבה - - -
<צחי רביבו: גדל באמריקה והחליט לבוא לישראל ללמוד אז - - -
ישראל אייכלר: אם הוא בא ללמוד בתחילת שנת הלימודים לפני גיל 17 אז אין לו זכות של "בן מהגרים".
<צחי רביבו: לא, אז אני אסביר.
<צחי רביבו: הוא מבקש לבוא לארץ, ללמוד במעמד תלמיד ישיבה למספר שנים שהוא מבקש, זה יכול להיות בין שנה לשלש שנים, במקרים חריגים גם ארבע שנים אבל בתום הארבע שנים האלה הוא מחויב לצאת מהמדינה, למה?
ישראל אייכלר: זה ברור אבל אני שואל על ההתחלה.
<צחי רביבו: הוא יכול לבקש מלכתחילה מעמד תלמיד ישיבה.
ישראל אייכלר: בגיל שש עשרה?
<צחי רביבו: כן, בוודאי.
<שלומית אבינח: זו התשובה - - -
ישראל אייכלר: יש לנו פה תשובה.
<שלומית אבינח: זה מנציב קבילות חיילים.
ישראל אייכלר: אגב, כשאני שולח למשרד הביטחון דרך - - - אני מקבל תשובות אחרי שההוא כבר הלבינו שערותיו ופה דווקא קיבלנו מהצבא - - -
<שלומית אבינח: הפונה העביר.
ישראל אייכלר: קיבלנו כך.
ישראל אייכלר: "'בן מהגרים' מוקנה למי שמקיים אחד משני התנאים וכו'" כמו שאתה אמרת, אז מה את מראה לי פה?
<שלומית אבינח: מה שהוא אמר שאם זה גיל שבע עשרה, הנה.
ישראל אייכלר: "אם מגיל 17" אבל למה מגיל 17?
ישראל אייכלר: תראה מה שהוא כותב.
ישראל אייכלר: "הואיל והגעת לישראל בגיל שש עשרה ושבעה חודשים, צה"ל הודיע כי לא ניתן להחיל עליך בדיעבד את המדיניות ללימודים החלה על "בן מהגרים" מגיל שבע עשרה.
ישראל אייכלר: למה לא לעשות את זה באותו גיל שבו אתה מחייב בן אדם לגיוס, גיל שש עשרה, שהוא יכול להיות בן מהגרים בגיל שש עשרה.
<צחי רביבו: אם אתה רוצה שאני אענה על זה אני צריך לבדוק את היקף הכניסות של אותו מועמד לשרות בטחון.
ישראל אייכלר: כן, כן, הוא גר בחוץ לארץ כל החיים.
ישראל אייכלר: לא האיש הזה, יש לנו מאות בחורים כאלה, שהם בני מהגרים שגרים בחוץ לארץ.
ישראל אייכלר: מגיעים ללמוד פה כמה שנים, הם מגיעים דווקא בגיל שש עשרה, שאז מתחילה הישיבה הגדולה אצלנו והם לא יודעים שרק בגיל שבע עשרה.
ישראל אייכלר: הנה, פה, אז תבדוק את זה.
ישראל אייכלר: יכול להיות שזה ענין טכני שצריך לתקן.
<צחי רביבו: מה שהסברתי מופיע באתר שלנו, מופיע - - -
ישראל אייכלר: מה שהסברת זה נכון עד גיל 16, למה פה כתוב 17?
<צחי רביבו: אני יכול לבדוק את זה ולהחזיר לוועדה - - -
ישראל אייכלר: תבדוק את זה אחר כך.
<צחי רביבו: לגבי "תורתו אמנותו", ברשותך, נראה לי שזה הנושא המרכזי - - -
ישראל אייכלר: זה הנושא המרכזי וזה לא דובר.
<צחי רביבו: ראשית, כך.
<צחי רביבו: שאלת, יש פה מספר שאלות, נענה עליהן לפי הסדר.
<צחי רביבו: מהו הנוהל של צה"ל לאישור התייצבות מלש"ב?
<צחי רביבו: ראשית, צה"ל לא נותן אישור התייצבות למלש"ב כשהוא מגיע, הוא מזין את זה - - - כשהוא נקלט בלשכת הגיוס אוטומטית יש עליו פתיחת רשומה, עשה רפואי, עשה זה, אתה מדבר על תקלה כזו או אחרת אבל אוטומטית נפתח לו והוא לא מקבל אישור.
ישראל אייכלר: למה שלא יקבל אישור?
ישראל אייכלר: למה בעירייה על ארנונה אני מקבל אישור?
<צחי רביבו: ראשית, על העברת מסמכים, נטען פה שכשמביאים מסמך פיזית לא נותנים אישור.
<צחי רביבו: כמו שראיתם בלשכת גיוס באר שבע שיש פורמט - - - ביתר הלשכות, אפשר לבדוק את הדבר הזה, זה נכנס בנוהל 2017, שמי שמביא פיזית מסמך, מקבל אישור שהמסמכים שלו הגיעו.
ישראל אייכלר: כמו האישור הזה שהוא קיבל שהוא התייצב, למה שלא תתנו את זה לכל אחד?
<צחי רביבו: הסברתי שזה קיים.
ישראל אייכלר: אבל הם אומרים שלא קיבלו.
<צחי רביבו: לא יודע אבל זה המסמך, הפורמט הזה קיים בכל לשכות הגיוס וזה משנת 2017.
ישראל אייכלר: איציק, אתה טיפלת במקרה הזה.
ישראל אייכלר: למה רק כשאמרת לו "אל תצא לפני שנותנים לך אישור", הוא קיבל אישור, ובשלש פעמים קודמות לא קיבל אישור.
<איציק פיליפ: הוא ביקש.
<איציק פיליפ: רק אחרי שהוא ביקש הוא קיבל את זה.
ישראל אייכלר: אז צריך להודיע לבחורים שיבקשו אישורים.
<צחי רביבו: הנוהל הזה קיים בלשכות הגיוס.
<ורד קירו זילברמן: נוהל שאתה צריך לדעת - - - שאתה צריך לבקש כי עלולה להיות איזושהי בעיה, לבין מה שאתם באים ונותנים איזה צֶטָאלֶ'ה שאומר "היית ביום זה וזה".
ישראל אייכלר: אוטומטית.
<צחי רביבו: אני מבין מה שאומרים פה, לא נתקלתי בבעיה כזאת באף מגזר למעט המגזר החרדי הספציפי.
<צחי רביבו: נבדוק את זה.
<צחי רביבו: לראייה, הבחור קיבל אישור.
ישראל אייכלר: יכול להיות שבמגזרים אחרים נותנים את האישור.
<ורד קירו זילברמן: אתה צריך לדעת ואתה צריך לבקש ואז נותנים לך.
<שלומית אבינח: הגיוני שהתצהיר - - -
<איציק פיליפ: יש בעיה נוספת שהיא השאלה.
ישראל אייכלר: כן, אגב, אני לא יודע למה באר שבע כל כך מככבת.
<צחי רביבו: אם גבירתי רוצה אז ניתן - - - אני לא מבין את מה שאת אומרת לי "הכול גורף".
<צחי רביבו: אנחנו קולטים מועמדים לשרות בטחון.
<איציק פיליפ: אמרת שהוא היה.
<צחי רביבו: אז הנה, ביקש.
ישראל אייכלר: להודיע לכל התלמידים שברגע שמתייצבים יבקשו אישור שהתייצבו.
<צחי רביבו: הוועד יודע להודיע טוב מאד את כל ההודעות שצריך להודיע.
<קריאה: מסתבר שזה לא קורה.
ישראל אייכלר: אני רואה שיש מסמך כזה, אני לא צריך אפילו לבקש ממך שתעשה את זה.
<צחי רביבו: אני מסביר שזה קיים.
<צחי רביבו: זה קיים על מסמכים וזה קיים על הכול.
<צחי רביבו: אני ברשותך אתקדם.
<צחי רביבו: שאלת האם ההתייצבות של המועמד לשרות בטחון מוזנת במערכת המחשוב של צה"ל.
<צחי רביבו: כן, היא מוזנת.
<צחי רביבו: אנחנו מקבלים מעל 400 מועמדים לשרות בטחון במינימום וכן, כל אחד כזה, בגלל שהוא מגיע, אוטומטית נפתח לו, הוא מקבל צו, הוא מקבל שובר נסיעה לאותו היום.
<צחי רביבו: זה מוזן במערכת.
<צחי רביבו: ייתכן שיש תקלה כזאת או אחרת.
ישראל אייכלר: למה יש בבאר שבע כל כך הרבה תקלות?
<צחי רביבו: אני לא - - -
ישראל אייכלר: אני אומר כל כך הרבה כי באותה קבוצה, באותה עיר אשדוד, יש כל כך הרבה פניות על באר שבע שקוראים להם פעם, פעמיים ושלש ואומרים: זה לא נקלט במחשב.
<צחי רביבו: אני לא יודע, לראשונה אני נתקל בטענות על באר שבע.
<צחי רביבו: בדרך כלל אני נתקל בטענות על ירושלים.
<צחי רביבו: הייתי בטוח שאני מדבר רק על ירושלים, גם אם אמרת על באר שבע - - -
ישראל אייכלר: במקרה הפניות הגיעו על באר שבע.
<צחי רביבו: לרוב הטענות הן על ירושלים.
<צחי רביבו: גם הפקידים שם בדרך כלל - - -
<צחי רביבו: דווקא בבאר שבע קולטים ישיבות, גם ישיבות שלא שיתפו בעבר פעולה כמו - - - אנחנו קולטים.
<צחי רביבו: דווקא לשכת גיוס באר שבע אבל - - -
ישראל אייכלר: אני חייב לומר שסיפר לי מישהו על באר שבע, שהוא היה זכאי לפטור, היה חולה ואפילו לא עשו לו שום בעיות, אמרו לו: תלך הביתה, תקבל בדואר.
<צחי רביבו: הוא קיבל בדואר.
ישראל אייכלר: בלי שום קשיים.
ישראל אייכלר: אגב, בירושלים עושים הרבה קשיים אבל לא קיבלתי פניות.
<צחי רביבו: לכן שאלתי אותך, הייתי בטוח - - -
ישראל אייכלר: הפניות שלי הן בדרך כלל מבני ישיבות.
<צחי רביבו: לגבי בני ישיבות צריך לומר, בתהליך "תורתו אמנותו" יש לנו 54,000 "תורתו אמנותו" ואנחנו עובדים בתהליך הזה מאד מסודר, כי יש לנו רשימות סגורות, גם של ישיבות וגם של המוסד, אז קודם כל, אפשר לבדוק את הכלל.
<צחי רביבו: אני כבר אומר.
<צחי רביבו: אני גם אשמח, אני פה, עם כל דוגמה שתצא אני מבטיח לך לחזור אליך באופן אישי, אתה תקבל ממני פירוט על כל פנייה שתיתן לי פה.
<שלומית אבינח: שלש פניות פרטני, לא להגיד - - -
<צחי רביבו: אני לא מתייחס לזה פה כרגע, נשלים את הדבר הזה אבל גם את - - - אנחנו גם עושים להם - - - באופן מסודר, מרוכז בכל ישיבה וגם אנחנו עובדים עם גוף שמרכז, שזה ועד הישיבות.
<צחי רביבו: לכן אפשר לבדוק את המקום ספציפי לגבי הישיבה בהיבט הזה.
<צחי רביבו: אני לא יודע למה דווקא באר שבע, אני מוכן לבדוק עוד פעם את השמות הפרטניים.
ישראל אייכלר: כן, איציק, אתה תעביר את הפרטים.
ישראל אייכלר: שלומית, העברת את אלה של באר שבע?
<צחי רביבו: שלושת המקרים.
ישראל אייכלר: שהמחשב לא רשם שהם היו?
<צחי רביבו: לגבי אישור לקבלת החומר, אני אחלק את זה - - - קודם כל, ראשית, אנחנו עדיין לא בהיזון חוזר על קבלת מייל, יש היזון חוזר באפליקציה ובאתר שלנו, אם שלחת לי משהו תקבל אישור שהמסמך הגיע.
<צחי רביבו: אנחנו עובדים על זה בשנה הקרובה אבל אנחנו נצליח לעשות את זה כחלק מההתקדמות הטכנולוגית.
ישראל אייכלר: בדיוק, זה מצוי בכל מקום היום.
<צחי רביבו: לגבי מסמכים.
<צחי רביבו: שלחת מסמך, פיקססת, אתה יכול להתקשר ל"כוכבית גיוס" בכל נקודת זמן אחרי שהעברת את הפקס, כדי לבדוק אם הוא הגיע או לא הגיע.
<צחי רביבו: לגבי מענה - - -
ישראל אייכלר: מה זה "כוכבית גיוס"?
<צחי רביבו: הטלפון שלנו במוקד.
ישראל אייכלר: בסדר, אני מניח שהם יודעים, אני לא יודע, לא משנה.
<צחי רביבו: אמרתי גם, אני מזמין פה כל אחד מחברי הקבוצה עכשיו לחייג, לראות תוך כמה זמן עונים לו.
ישראל אייכלר: לא, אני מאמין לך.
<צחי רביבו: זה יהיה בין דקה לשתי דקות שזה זמן מענה יפה מאד ל-7,000 שיחות ביום.
<צחי רביבו: מענה לניידים כשרים, קודם כל, שולחים הודעות SMS ולא ווטסאפ.
<צחי רביבו: אנחנו לא עובדים עם ווטסאפ, שתדע.
ישראל אייכלר: כן, אבל זה אותו דבר.
<צחי רביבו: אנחנו שולחים SMS.
ישראל אייכלר: הטלפונים הכשרים אין להם SMS.
<צחי רביבו: אנחנו מתקשרים טלפונית.
<צחי רביבו: אנחנו החמרנו בנהלים, אפרופו, בסוגית הורדה ממעמד למשל, אז גם אם אתה שולח את הצו הביתה ואותו תלמיד ישיבה שינה את הכתובת או לישיבה במשרד הפנים או להורים והוא לא ראה את הצווים מסיבה כזו או אחרת, את הזימון, אנחנו גם מתקשרים טלפונית.
<צחי רביבו: יש לנו עוד פעולת החמרה שאנחנו עושים.
<צחי רביבו: אנחנו עושים סדר פעולות מאד רחב כולל טלפון.
ישראל אייכלר: אולי כדאי לשלוח גם לוועד הישיבות, כי ההורים לא צריכים - - -
<צחי רביבו: מוזמן לבדוק עם כבוד הרב קאופמן, אנחנו מעבירים אחת לכמה זמן את כל מי שאמור לרדת, עם מכתב התראה 60 יום לפני.
<צחי רביבו: קודם כל צריך לראות שהרב קאופמן בריא, כי הוא מאד יקר ללבנו, אני אומר את זה ברצינות.
<צחי רביבו: לאחר מכן נשאל אותו, אתה תראה שהוא מקבל.
<צחי רביבו: כשתלמיד ישיבה אמור לרדת ממעמד התראה.
<צחי רביבו: קרי, אם יש פה באמת תקלה בתהליך הבירוקרטי - - -
ישראל אייכלר: אתם שולחים גם אליו.
<צחי רביבו: חד משמעית.
<שלומית אבינח: בדואר רגיל, דואר ישראל?
ישראל אייכלר: לא, הם בקשר.
<צחי רביבו: הוא מקבל רשימה מסודרת.
<צחי רביבו: אפשר לבדוק את הנתון הזה עכשיו.
<צחי רביבו: אני חושב שיש פה מספר מְקדמים יותר מהרגילים כלפי תלמידי ישיבה.
ישראל אייכלר: טוב, אלו התשובות ועכשיו אנחנו נגיע להמלצות.
ישראל אייכלר: יש עוד מישהו שרצה להוסיף משהו?
ישראל אייכלר: אתה יצאת עם תשובות?
<שלומית אבינח: אלה המקרים שיש לך פה, הפרטניים.
<צחי רביבו: כן, שלישיה פה.
ישראל אייכלר: יש לי עוד שאלה אחת.
ישראל אייכלר: הנוהל שהיה עד היום שהיינו פונים למשרד הביטחון, זה נוהל מדי בירוקרטי וארוך.
ישראל אייכלר: אנחנו נבקש בוועדה נוהל יותר קצר שנוכל להגיע אליכם עם מקרים מיוחדים, מקרים דחופים, כמו המקרה של אי רישום במחשב או המקרים של טכנולוגיה ושל בירוקרטיה.
<צחי רביבו: אני דרג צבאי, מה שהמפקדים שלי והדרג המדיני יחליטו אני מקבל.
ישראל אייכלר: תודיע למפקדים שאנחנו מבקשים שיהיה - - -
<צחי רביבו: דווקא עכשיו - - -
<שלומית אבינח: איפה אבי?
ישראל אייכלר: בסדר, אנחנו נעביר לו את זה.
<אבנר פורת: רק להראות על שני דברים שנאמרו כאן, להבהיר.
<אבנר פורת: כיוון שאנחנו מתעסקים עם המון המון מקרים, דבר ראשון, מה שנאמר פה על הרף הראייתי הגבוה, אני יכול לתת דוגמאות על רף ראייתי מאד נמוך לגבי השאלה של הפטור.
<אבנר פורת: אלה דברים שבגלל שיש חבר, בגלל שהיא לומדת בתיכון חילוני בניגוד למה שנאמר פה וגם צחי אמר את זה לפני מספר שבועות פה בוועדה, הוא אמר לי שכן, שתיכון חילוני מבחינת החוק, "אני יכול, בגלל סיפור של טיול שנתי, אני יכול בגלל זה לשלול את הפטור".
<אבנר פורת: היו גם שקיבלו בגלל שלמדו בתיכון חילוני זו הייתה הסיבה למרות שלא היה שום ערעור לא על שבת, לא על צניעות ולא על כשרות.
<אבנר פורת: יש עוד מקרים שאנחנו נשמח להעביר לוועדה, מקרים של רף ראייתי מאד מאוד נמוך שבגללו שללו גם את הפטור, בגלל שלא היה נראה, על בסיס השאלות המאוד קשות האלו, לא היה נראה למראיין, הרבה מאד מהמקרים, זה מפקד לשכת גיוס בירושלים שעורך ראיונות מאד מאוד קשים לבנות והיו הרבה פעמים, גם במקומות אחרים, בבאר שבע ובטבריה, שאמרו לבנות: לא נראה לי שאת מספיק דתיה, אין לך מספיק ידע אז את לא דתיה, זאת אומרת רף ראייתי מאד מאוד נמוך שאיפשר לשלול ולא לתת את הפטור.
<צחי רביבו: אני יודע לעמוד מאחורי כל החלטה שלנו בכל מקום של חוק, על פי קריטריונים של התצהיר.
<אבנר פורת: לא - - - בהצהרה דתית.
<אבנר פורת: לא נראה לי שאת דתיה מספיק - - -
<צחי רביבו: לכל הדברים האלה יש הנחיות משפטיות ל"מיטב".
ישראל אייכלר: אני רוצה לשאול את היועצת המשפטית.
ישראל אייכלר: עצם העובדה שבחורה לומדת בתיכון לא דתי שוללת את זכותה להגיד שהיא דתית?
ישראל אייכלר: גם שֵם החילונים נפגם.
<ורד קירו זילברמן: אני לא יודעת, לא בדקתי את זה.
<צחי רביבו: לא אמרתי שזה שולל, דרך אגב.
<ורד קירו זילברמן: אני באמת באמת לא מכירה את הסוגיה הזאת אז אני לא רוצה.
<צחי רביבו: לא אמרתי שזה שולל.
ישראל אייכלר: לא, הוא אמר - - -
<אבנר פורת: היו מקרים ששללו לבנות - - -
<שלומית אבינח: אז איפה - - -
<צחי רביבו: אני אמרתי בתחילת דבריי, חד וחלק אמרתי - - -
<אבנר פורת: לפני שלושה שבועות - - -
ישראל אייכלר: אנחנו פה בפרוטוקול, אבנר.
<צחי רביבו: אדוני, בוא נהיה רציניים.
<אבנר פורת: כך אמרת לי וגם יש לנו - - -
<צחי רביבו: בוא נהיה רציניים, אני אומר פה מפורשות - - -
<אבנר פורת: פניות שבנות קיבלו.
<אבנר פורת: אנחנו קיבלנו - - -
<קריאה: זו צורה נוספת.
<אבנר פורת: זה מה שהוא אמר - - -
<צחי רביבו: אני חולק על דבריך, שניה, אני רוצה שזה יירשם בפרוטוקול.
<צחי רביבו: דבריך אינם מדויקים.
<צחי רביבו: לא מתכוון להיכנס אתך לשיח ודברים.
<צחי רביבו: מעולם לא אמרתי שעל מוסד חילוני לא מקבלים פטור.
<צחי רביבו: זה חלק מתהליך הבדיקה ואמרתי את זה פה.
<צחי רביבו: בכל ועדה אני אומר - - -
ישראל אייכלר: הוא הסביר את זה בפירוט ובבהירות רבה.
<צחי רביבו: אני מציע שאדוני יבדוק בדיוק מה אמרתי לו, אולי לא שמעת טוב.
<אבנר פורת: מקרים של "מיטב" ששללו פטור בגלל - - -
ישראל אייכלר: אבנר, אנחנו שמענו דברים ברורים ממנו לפרוטוקול, חד משמעית הוא אמר ואני מצטט, אני מקווה נכון, כי למרות שעברתי את גיל ששים הזיכרון שלי ברור, הוא אמר שכשמישהי לומדת בבית ספר חילוני זו סיבה שאני אבדוק את התצהיר, האם זה נכון שהיא שומרת שבת.
<אבנר פורת: יש לאדוני את המקרים ש"מיטב" אמרו הפוך, ששללו בגלל זה.
ישראל אייכלר: בסדר, זה משהו אחר, אנחנו צריכים לטפל בזה אבל לפי מה שאמרת, צחי, שהוא מייצג אצלנו עכשיו את הצבא ואת הרמטכ"ל ואת שר הביטחון, הוא רוצה רק לבדוק, לא אמרת שזה פוסל אותה.
<צחי רביבו: נכון, חלק מתהליך בדיקה.
ישראל אייכלר: טוב, אנחנו רוצים להמליץ כמה דברים.
ישראל אייכלר: נכתוב לשר הביטחון.
ישראל אייכלר: אם תהיה לך איזו הערה אתה מוזמן להתערב.