GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אפי רוזן: אדוני, גם עתירה לבג"ץ עולה כסף ואף אחד לא מבטיח הצלחה.
ישראל אייכלר: עתירה לבג"ץ מגיש אדם שיש לו את ה-1,000 שקל ואת הכסף הזה שולח נהג שאין לו את ה-1,000 שקל.
<אפי רוזן: רק הערה אחת.
<אפי רוזן: התשלום לחברי הוועדה אינו תלוי במידת ההצלחה.
ישראל אייכלר: אבל זאת ההרגשה של הוועדה.
ישראל אייכלר: תשקלו את זה.
ישראל אייכלר: הרי השרים בסופו של דבר מחליטים, אני לא יכול לכפות עליהם.
ישראל אייכלר: אני יכול לבקש מהם בשם האזרחים שאותם אני מייצג כוועדה לפניות הציבור, שאם זאת אגרה בוועדת הערר שבה הוא לא קיבל מענה חיובי, לפחות את ה-1,000 שקל האלה תחזירו לו.
<משכית בנדל: כבודו, זה יוצר עיוות, כיוון שמי שהבקשה שלו התקבלה בוועדת הערר, זאת אומרת נמצא שהוא כשיר לנהוג, למה הוא צריך לשלם?
ישראל אייכלר: על זה נתווכח בדיון הבא.
ישראל אייכלר: על זה אני מסכים.
ישראל אייכלר: הוא קיבל אישור.
ישראל אייכלר: תודה רבה, זה עולה כסף.
<אפי רוזן: זה לא נכון, הוא לא כשיר לנהיגה.
<אפי רוזן: יש פרופסורים מומחים שהחליטו שחרף ההגבלות הוא יכול לנהוג כך או כך.
<משכית בנדל: אז למה הוא צריך לשלם 1,000 שקלים?
ישראל אייכלר: רבותיי, אולי אתם לא יודעים את הכללים בכנסת.
ישראל אייכלר: בזמן הסיכום זה לא דיון.
ישראל אייכלר: היועצת המשפטית, תסבירי להם שהסיכום זה לא דיון.
ישראל אייכלר: אז אני מסכם מה שאני אומר, החלטת ועדה.
ישראל אייכלר: כל חברי הוועדה מסכימים פה אחד למה שאני אומר פה עכשיו.
ישראל אייכלר: לגבי מחשוב, הוועדה מבקשת ממשרד הבריאות למחשב באופן מיידי את כל התיקים במרב"ד.
ישראל אייכלר: הוועדה רשמה לפניה שזו עלות של מיליון שקל בערך, אבל זכות האזרח לקבל הכול באופן ממוחשב ולא כבימי הטורקים.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת שנהגים שהורשו לנהוג לאחר בדיקת המרב"ד, יקבלו הודעה שרישיונם אושר.
ישראל אייכלר: אלה שלא אושרו, אפשר להודיע להם שיפנו למשרד הרישוי.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת ממשרד התחבורה וממשרד הרישוי לשקול ולהיות גמישים באפשרויות ההארכה של התשובות האישיות ואפשרויות לערער, לקבוע את מועדי הערעור מעבר לזמן הקבוע, לפי הנסיבות של המבקש, גם מעבר ל-60 יום.
<אפי רוזן: היום זה 30.
ישראל אייכלר: כן, רציתי לקבוע 60 אז אני מבקש שתהיו גמישים.
ישראל אייכלר: בקיצור, לפי הצורך.
ישראל אייכלר: שלא יהיה אדם שהגיש ערעור והוא לא התקבל בגלל המועד.
<משכית בנדל: אז יהיו אנשים שלא יערערו כי הם יחשבו שפרק הזמן חלף.
ישראל אייכלר: כן, אני יודע אבל אני לא יכול לשנות את התקנה של 30 יום.
< משכית בנדל: כן, צריך שהשר יתקן את התקנות.
ישראל אייכלר: השר יכול, אבל לפני שאני פונה לשר אני קודם כל רוצה מהם, יש להם סמכות, לפי הנסיבות, להיות גמישים והם עושים את זה כבר היום.
ישראל אייכלר: כמו כן הוועדה מבקשת לקבל מוועדת הערר את לוח הזמנים שייקַבע שיחייב את תשובת הוועדה במסגרת זמן סביר.
ישראל אייכלר: מתי אנחנו נקבל את התשובה?
ישראל אייכלר: תוך 30 יום אנחנו רוצים תשובה?
<שלומית אבינח: השר, אנחנו נבקש שהשר - - -
ישראל אייכלר: על זה כבר דיברנו, ביקשנו שלא לחייב את תשלום האגרה למי שלא בא מרצונו.
ישראל אייכלר: על זה כבר דיברנו.
ישראל אייכלר: זה היה דיון מאוד מאוד חשוב, למרות שהוא עסק בפרטים קטנים ולכן הוועדה קיימת, בשביל האנשים הקטנים והפרטים הקטנים.
ישראל אייכלר: אני פותח את הוועדה לפניות הציבור בעניין בקשה מהבנים לעדכון לקוחות בטרם אי כיבוד חיובים או ביטול כרטיסי אשראי.
ישראל אייכלר: אנחנו קודם כל רוצים להכיר את האנשים היושבים כאן.
ישראל אייכלר: עורכת הדין עינב מאיר.
<עינב הכט מאיר: עינב הכט מאיר, מנהלת היחידה לפניות הציבור בבנק ישראל.
ישראל אייכלר: קיבלת פניות כאלה?
<עינב הכט מאיר: לא.
<עינב הכט מאיר: לא בדקנו, אבל יכול להיות שיש.
ישראל אייכלר: גדעון מאור שביט הוא ראש מדור חשבונות מוגבלים.
ישראל אייכלר: מי זו גרני אופק?
<עינב הכט מאיר: היא לא נוכחת.
ישראל אייכלר: איגוד הבנקים, טיבי רבינוביץ, מנהל קשרי חוץ.
ישראל אייכלר: ויזה כ.א.ל נמצאים פה?
<שלומית אבינח: לא, הם לא נמצאים.
<רונן סולומון: אני מנהל פורום חברות כרטיסי האשראי, עורך דין סולומון.
<שלומית אבינח: את מייצג את החברות לצורך העניין?
<רונן סולומון: רונן סולומון.
ישראל אייכלר: מנהל פורום חברות האשראי.
<רונן סולומון: שיקום לקוחות.
ישראל אייכלר: פעם היית אצלנו, אני חושב.
ישראל אייכלר: קודם כל נגיד לפרוטוקול ולציבור וגם לצופים על מה אנחנו דנים.
ישראל אייכלר: יש סיפור שנקרא הוראות קבע ויש שיקים ויש סיפור שנקרא העדר כיסוי.
ישראל אייכלר: יש אנשים כאלה שאין להם כסף ואנשים לא מקבלים הודעה בטלפון, הודעת SMS מהבנק, לא תמיד מקבלים, שהבנק לא מכבד את הוראת התשלום.
ישראל אייכלר: אני חושב שמנהלי סניפים שיש להם קשרי לקוחות טובים עם הלקוחות, כן מרימים טלפון.
<עינב הכט מאיר: יש הוראה - - -
ישראל אייכלר: אנחנו תיכף נקריא את זה.
ישראל אייכלר: קיבלנו את התשובות, מה הם הנהלים בזה.
ישראל אייכלר: אולי אפשר להגיד בהתחלה, את הסיכום שאני רוצה להגיע אליו.
ישראל אייכלר: משהו שאני אומר בהתחלה ונדון על זה ונראה אם אפשר להגיע לאיזה הסדר.
ישראל אייכלר: אם קורה שבן אדם, מאיזו שהיא סיבה, לא היה לו פעם אחת כסף, שלא ייספר השיק הראשון ב-10 שיקים שגורמים לו לאבדן או חסימת החשבון, כי גם במצוות עשה כתוב שאם אדם עבר עבירה ראשונה, שנייה ושלישית לא מחשיבים לו, רק מהרביעית ואילך.
<עינב הכט מאיר: במצב בישראל כיום ההגבלה מוטלת רק אחרי שחוזרים 10 שיקים.
ישראל אייכלר: אז הראשון - - -
<עינב הכט מאיר: אז למשל - - - שאדוני בעצם חושב, ש - - -
ישראל אייכלר: כן, אבל אני הייתי רוצה, הרי יש עניין שאדם שכבר נקרא ככזה שכבר חזרו לו שיקים.
ישראל אייכלר: הוא כבר נכנס לרשימת המוזרים.
ישראל אייכלר: אני רוצה שבשיק - - -
<קריאה: לא, ברגע שהחוק ייכנס לתוקף הוא ייכנס מיד מהשיק הראשון.
ישראל אייכלר: מהשיק הראשון.
ישראל אייכלר: אני חושב שאנחנו רוצים אולי לדון, ואני לא שם את זה כחוק או תקנה, אבל אנחנו רוצים לדון על כך שאולי שיק ראשון יכול להיות מקרה.
ישראל אייכלר: האיש היה חולה או שבדיוק לא עברה המשכורת.
ישראל אייכלר: שיק ראשון – סנונית אחת אינה מבשרת על בוא האביב.
ישראל אייכלר: אם הוא כבר מועד אז אנחנו כבר יודעים שיש לנו עסק עם בחור שמוציא שיקים.
ישראל אייכלר: החקיקה בנושא הגבלת לקוחות חוקקה לפני שנים רבות והשאלה האם המצב החוקי עדיין מתאים לתקופה שבה אנחנו חיים.
ישראל אייכלר: האכיפה צריכה להיות מידתית ולהפעיל שיקול דעת במקרים חריגים.
ישראל אייכלר: אנחנו רוצים שיהיו ועדות חריגים במערכת הבנקאית, שיבחנו את המקרים החריגים.
ישראל אייכלר: אגב, היה לי מקרה השבוע של פנייה, לא דרמטית, אבל בחור שהוא לא בדיוק מבחינה קוגניטיבית, אבל יש לו חשבון בנק והוא קיבל משכורת.
ישראל אייכלר: אני אגיד לכם בערך כמה משכורת, פחות מ-900 שקלים.
ישראל אייכלר: אדם שעובד.
ישראל אייכלר: והוא רץ לבנק בשמחה, הכניס את זה.
ישראל אייכלר: אבל הוא הכניס את זה יום אחד לפני התאריך, אז החזירו לו את השיק וזה עלה לו כסף וכל הדברים האלה והוא חשב שכשהוא הכניס את זה, למחרת יכניסו לו את זה.
ישראל אייכלר: בסוף זה לא והוא בא עוד פעם והכניס את השיק.
ישראל אייכלר: הרי אם מחזירים את השיק – ואולי גם פה צריך לעשות חשיבה אם אדם הכניס לפני התאריך ומחזירים, אז אם זה נשאר, אולי לזכות את זה ביום התאריך.
ישראל אייכלר: למדתי את זה מהפנייה הזאת, שהוא חשב שהוא כבר הכניס.
ישראל אייכלר: כן, בסדר, אז זה חזר, אז מחר זה ייכנס.
ישראל אייכלר: עד שההורים אמרו לו תשמע, אתה צריך ללכת לבנק וזה כבר היה מאוחר, כי כבר את ה-800 שקלים או ה-900 שקלים האלה הוא כבר הפסיד.
ישראל אייכלר: אז צריך לחשוב גם על זה.
ישראל אייכלר: אנחנו רוצים לעשות הבחנה בעיקרון בין לקוחות סדרתיים בעייתיים, שעניין העדר כיסוי זה בשגרה אצלם, לבין לקוחות שמעדו פעם אחת.
ישראל אייכלר: אנחנו לא דנים במקרה של הונאה בכרטיסי אשראי, אנחנו מדברים רק על טעויות אנוש.
ישראל אייכלר: יש בעיה בכרטיסי אשראי ואתה תתייחס לזה גם, מר רבינוביץ, שההוראה המתקבלת לחברת האשראי מהבנק באופן ממוכן ואוטומטי, בלי הגורם האנושי שמודיע.
ישראל אייכלר: המחשב מודיע אוטומטית מיד פה יש בעיה וזה יכול לקרות שוב.
ישראל אייכלר: אותו אדם שבמקרא לא היה לו כיסוי, עלול להפסיד הרבה וצריך לדאוג.
ישראל אייכלר: השאלה אם אפשר מבחינה טכנית לעשות הבדלה בשיח בין חברות האשראי לבנק, כי זה מאד טוב שהכל ממוכן וממוחשב, אבל לפעמים צריך שמנהל הסניף יוכל להגיד אמנם אין, אני מחזיר, אבל תדעו לכם, זה לא מסיבה בלתי מוצדקת.
ישראל אייכלר: עכשיו אנחנו נצטט את ההתייחסות של בנק ישראל, או שהמנהלת רוצה שהם יגידו מה שהם שלחו.
<שלומית אבינח: מה שאתה רוצה.
ישראל אייכלר: אז לצורך הקיצור אני מציע שאתם תגידו מה ששלחתם אלינו, בעניין הכלים שאתם נותנים לרשות הלקוח, שהוא יוכל לברר את מצבו.
<שלומית אבינח: את ההודעות, את אופן ההודעה.
ישראל אייכלר: ואופן ההודעות ללקוח.
ישראל אייכלר: עורכת הדין הכט מאיר.
<עינב הכט מאיר: קודם כל אנחנו חושבים כמו שהוועדה מעלה לדיון, שמידע הוא חובה שיהיה בידי הלקוח והוא יכול למנוע מצב שלקוח מתדרדר.
<עינב הכט מאיר: ברגע שהוא יודע זה יהיה לטובת כולם, גם לטובת הבנק, גם לטובת הלקוח וגם לטובת הצד השלישי, שמקבל את הכסף.
<עינב הכט מאיר: בעצם על פי החקיקה הקיימת יש מצב שלמשל אם לקוח הופך להיות מוגבל בגלל החזר שיקים, אז אחרי 5 שיקים ראשונים הבנק צריך לשלוח הודעה לפי החוק.
<עינב הכט מאיר: ההודעה היא הודעה לדואר בדרך כלל, או אם הוא מצוי בתקשורת, אז הוא יכול לשלוח את זה לדואר האלקטרוני ואם חזרו עשרה שיקים אז תהיה הודעת הגבלה.
<עינב הכט מאיר: לאחרונה הוספנו SMS.
<עינב הכט מאיר: יש חובה על התאגידים הבנקאיים לשלוח SMS - - -
ישראל אייכלר: אחרי חמישה שיקים?
<עינב הכט מאיר: אחרי חמישה שיקים וזה היה לצורך התראה של תיזהר, החשבון שלך יכול להתדרדר למצב של הגבלתו, וזו כבר סנקציה מאד חריפה.
<עינב הכט מאיר: מעבר לזה, לעניין כרטיס האשראי, הוועדה שאלה מה קורה אם יש החלטה על ביטול כרטיס האשראי, צמצום מסגרת האשראי בחשבון ובהקשר הזה - - -
ישראל אייכלר: רגע, לפני האשראי.
ישראל אייכלר: לגבי שיקים אני ראיתי שכתבתם שבמידה ואין לו SMS, יש לו טלפון כשר, הבנק חייב להתקשר טלפוני.
<עינב הכט מאיר: הוא אמור למצוא אמצעי מהיר, אמצעי אלקטרוני אחר.
<עינב הכט מאיר: אבל אם גם כן את זה, זו תמיכה של פקיד או משהו כזה טלפונית, כי המטרה פה היא ליידע את הלקוח.
ישראל אייכלר: ליידע אותו.
ישראל אייכלר: עכשיו לכרטיסים.
<עינב הכט מאיר: ולדעתי הטלפונים הכשרים לא מקבלים הודעות SMS.
ישראל אייכלר: לא, לא מקבלים.
<שלומית אבינח: אז מה עושים?
ישראל אייכלר: צריך לצלצל אליו, כמו פעם.
ישראל אייכלר: להגיד לו אדוני, יש לך בעיה פה.
<עינב הכט מאיר: כן, נכון, וזה יכול למנוע את ההמשך של ניהול החשבון בצורה - - -
ישראל אייכלר: אתם יכולים לעקוב אחר ביצוע מצד הבנק, כי יש לכם את ההקלטות?
<עינב הכט מאיר: אנחנו לא עשינו עדיין ביקורת או אכיפה על הדבר הזה, אבל בעיקרון הפיקוח על הבנקים אחראי ומבצע בדיקות של קיום ההוראות, בוודאי.
ישראל אייכלר: כן, אז צריך לעשות מעקב או על ידי בדיקת השיחות, או כשיש תלונה – לבדוק האם הייתה פה הודעה.
<עינב הכט מאיר: נכון.
<עינב הכט מאיר: אם יש תלונה – אז בוודאי תהיה בדיקה כזאת.
ישראל אייכלר: כן, זה צריך להיות.
<עינב הכט מאיר: אני מדברת על בדיקה יותר רחבה, של ממש - - -
ישראל אייכלר: כן, של לזרז את הדבר הזה.
ישראל אייכלר: אולי תרשמי את זה באמת, שיהיה מפעם לפעם בסניפים רענון הוראות, שיידעו מנהלי הבנקים שהם צריכים לעשות את זה.
<שלומית אבינח: שיעשו עכשיו, סוף שנה.
ישראל אייכלר: לגבי כרטיס החיוב?
<עינב הכט מאיר: לגבי כרטיס החיוב, הוועדה באמת נוגעת בנקודה שגם אנחנו חושבים שהיא לא מטופלת כיום מספיק טוב, כי בעצם בהתאם לחוק הבנק צריך-.
<עינב הכט מאיר: אם החוזה נגמר באופן שאפשר להודיע מראש ואין התדרדרות, הבנק או הלקוח יכולים להודיע ותוך 10 ימים לפי החוק החוזה מסתיים ויש הודעה וכולם יודעים.
ישראל אייכלר: תגידי איזה חוזה.
<עינב הכט מאיר: חוק כרטיסי חיוב והתקנות שלו.
ישראל אייכלר: לא, אבל מה זה החוזה?
<עינב הכט מאיר: חוזה כרטיס החיוב.
ישראל אייכלר: של האשראי?
<עינב הכט מאיר: כן.
<עינב הכט מאיר: אבל אנחנו מדברים על המצבים שבהם קורה משהו בחשבון והלקוח משתמש כנראה בצורה לא זהירה בכרטיסי האשראי ואין מסגרת אשראי או אין יכולת לפרוע את החיובים.
<עינב הכט מאיר: במקרה הזה צריך להבין שני דברים.
<עינב הכט מאיר: אחד זה שההוראות קובעות שלקוח לא יכול להמשיך ולחייב את החשבון ושהבנק יגדיל מסגרות ויגדיל מסגרות.
<עינב הכט מאיר: להיפך, אנחנו חושבים שלקוח צריך לעמוד באיזו שהיא מסגרת שמתאימה להכנסות שלו.
<עינב הכט מאיר: אבל אם הכרטיס מבוטל מיידית כדי לעצור את המשך ההתנהגות הזאת, ויכול להיות שזה גם לטובת הלקוח, כדי שזה לא יתדרדר להוצאה לפועל ולגביית חיובים וכאלה, הבנק צריך להודיע בו זמנית, או חברת כרטיסי האשראי – המנפיק של הכרטיס.
<שלומית אבינח: מי מודיע ללקוח?
<עינב הכט מאיר: לדעתי המנפיק של הכרטיס, לפי החוק.
ישראל אייכלר: לא סניף הבנק?
<עינב הכט מאיר: אם הסניף הנפיק אז כן.
ישראל אייכלר: אה, המנפיק זה הבנק?
ישראל אייכלר: חשבתי שחברת כרטיסי האשראי.
<עינב הכט מאיר: כן, זה הבנק.
<עינב הכט מאיר: אם זה חברה חיצונית - - -
<קריאה: לפעמים זה הבנק, לפעמים זה החברה.
<עינב הכט מאיר: עכשיו על השולחן שלנו אנחנו מתקנים הוראה שנקראת הוראת 420 למשלוח הודעות ותקשורת באמצעות SMS ובנושא הזה בדיוק נכתב שאנחנו פועלים להוסיף - - -
ישראל אייכלר: ווטסאפ גם נחשב SMS?
ישראל אייכלר: מתי בנק ישראל יתעדכן?
<גדעון מאור שביט: זו פלטפורמה אחרת.
<גדעון מאור שביט: זה לא משנה.
ישראל אייכלר: לא אכפת לי, אבל היום רוב האנשים כבר משתמשים בווטסאפ.
<גדעון מאור שביט: נכון.
<קריאה: יש הרבה כאלה שיש להם רק SMS.
ישראל אייכלר: יש הרבה שיש להם SMS ולא ווטסאפ?
<גדעון מאור שביט: SMS זה משהו שמובנה בתוך כל טלפון.
ישראל אייכלר: ווטסאפ זו תוכנה וולונטארית.
<עינב הכט מאיר: לבחירה, כן.
<עינב הכט מאיר: אז זו הודעת SMS שאומרת הכרטיס בוטל.
<שלומית אבינח: מי צריך להודיע?
ישראל אייכלר: הבנק.
<עינב הכט מאיר: מנפיק הכרטיס שזה הבנק או חברת כרטיסי האשראי.
<קריאה: המנפיק.
<קריאה: זה לא חייב להיות הבנק.
<עינב הכט מאיר: כן, המנפיק של הכרטיס.
ישראל אייכלר: חברת האשראי גם מנפיקה כרטיסים בעצמה?
<גדעון מאור שביט: כן.
<גדעון מאור שביט: גם עכשיו יש רפורמה שלמה.
<עינב הכט מאיר: בהקשר הזה יש עוד סדרה של חמש הודעות, שהפיקוח על הבנקים דן בדיוק בימים האלה אם להכניס אותם לחובת שליחה.
<עינב הכט מאיר: למשל היווצרותה של יתרת חובה.
<עינב הכט מאיר: הוועדה בעצם מעלה שאלה האם כשחוזרת השראה לחיוב חשבון, צריך להודיע.
ישראל אייכלר: כן, זו בעיה.
<עינב הכט מאיר: יש חשש וגם אנחנו דנו.
<עינב הכט מאיר: אנחנו חוששים שגם ריבוי הודעות יגרום לזה שהלקוח לא יוכל בעצם לעקוב אחריהן ולא ישתמש במידע.
<עינב הכט מאיר: ולכן אנחנו חשבנו ש - - -
ישראל אייכלר: מה ההבדל בין שיק לבין הוראת קבע?
<שלומית אבינח: הוראת קבע לא נחשבת למגבילה.
ישראל אייכלר: הוראת קבע לא מגבילה אותו?
<גדעון מאור שביט: לא.
<גדעון מאור שביט: קודם כל הוראת קבע מבחינה משפטית, זאת אומרת ברגע שאתה הבטחת למישהו לתת לו כסף בהוראת קבע והפסקת את זה, אין לו שום עילה ללכת להוצאה לפועל ולתבוע אותך.
<גדעון מאור שביט: אם נתת לו שיק, אז למעשה הוא לא צריך אפילו לעבור דרך בית משפט, הוא מיד הולך.
<גדעון מאור שביט: הוא קושר את עצמו כמו החלטת בית משפט לגבי הגבייה של ה - - -
ישראל אייכלר: כי שיק זה כסף והוראת קבע זה לא כסף.
<גדעון מאור שביט: שיק הוא נייר סחיר, הוא שטר סחיר.
ישראל אייכלר: כן, כסף.
ישראל אייכלר: זאת אומרת אפילו אם אתה צודק וההוא לא סיפק לך את הסחורה, אתה חייב לשלם את השיק.
ישראל אייכלר: שמענו הרבה מקרים כאלה שאנשים חשבו הוא לא סיפק לי את הסחורה, אני לא צריך לכסות.
ישראל אייכלר: אתה חייב לכסות את השיק ואתה יכול לתבוע אותו.
ישראל אייכלר: בהוראת קבע, אתה אומר, זה לא ככה?
<גדעון מאור שביט: זה לא ככה.
ישראל אייכלר: אני יכול להפסיק את הוראת הקבע ואתה לא יכול לתבוע אותי?
ישראל אייכלר: ואם הוא לא סיפק את הסחורה?
<גדעון מאור שביט: אפשר כמובן להגיד שיש לטעון טענות אזרחיות אחד מול השני.
ישראל אייכלר: אבל זה לא פלילי.
<גדעון מאור שביט: לא, זה לא עניין שזה לא פלילי, זה לא בר גבייה מיד.
<גדעון מאור שביט: זאת אומרת בשיק אין שאלה האם מישהו חייב למישהו כסף.
ישראל אייכלר: אז מבחינה משפטית, היות והוראת קבע לא סוגרת לו את החשבון כמו 10 שיקים, אז אתם לא מחויבים להודיע.
ישראל אייכלר: אבל מבחינת הנזק ללקוח, אני חושב שכן צריך להודיע לגבי הוראת קבע, כי כל האמינות שלו נופלת.
<עינב הכט מאיר: אז מה שאנחנו חושבים, זה שצריך – ואני אתאר את זה מהעולם של האינסטלציה – לא לסגור – לא להתייחס לכל ברז בבית, אלא אולי להתייחס לברז הראשי, לשיבר, ולהגיד ללקוח, תהיה הודעה ללקוח ב-SMS שאומרת לו – אתה הגעת למסגרת.
<עינב הכט מאיר: אתה ניצלת את מלוא המסגרת ולכן הבנק לא יהיה חייב - - -
ישראל אייכלר: לא יוכל לכבד את הוראות החיוב שלך.
<עינב הכט מאיר: כן, הוראת קבע, שיק.
ישראל אייכלר: הוראות החיוב שלך.
<עינב הכט מאיר: בדיוק, ולכן אולי זה לא נכון לבוא ולהגיד - - -
ישראל אייכלר: ואת זה אתם עושים?
<עינב הכט מאיר: זה נכנס לטיוטא.
<שלומית אבינח: לא, הם לא עושים את זה.
ישראל אייכלר: אה, אתם עושים את זה.
<עינב הכט מאיר: זה כרגע נמצא על השולחן בדיונים מתקדמים.
ישראל אייכלר: אתם מתכוונים לעשות את זה.
ישראל אייכלר: מתי אתם חושבים שהדיונים האלה יבואו לידי ביצוע?
<עינב הכט מאיר: אני חושבת שזה מתקדם.
<גדעון מאור שביט: בשנה הקרובה זה צריך להיות.
<גדעון מאור שביט: אני לא יודע מתי.
<שלומית אבינח: מה יהיה?
<שלומית אבינח: כלומר שבן אדם מקבל הודעה?
ישראל אייכלר: מקבל הודעה שהוא כבר הגיע לקצה המסגרת ושהבנק לא יוכל לכבד את הוראות החיוב שלו ואת השיקים.
<שלומית אבינח: זאת אומרת בתחילת חודש, או גם באמצע חודש?
<עינב הכט מאיר: כלומר מה התדירות?
<גדעון מאיר שביט: ברגע שזה קרה.
ישראל אייכלר: מתי שהוא מגיע למסגרת.
<גדעון מאיר שביט: אולי רק הערה קטנה.
<גדעון מאיר שביט: רק צריך לזכור שתאגיד בנקאי היום, רוב התאגידים הבנקאיים היום מאפשרים ללקוחות לקבל באופן מיידי, במידה והם ישלמו איזו שהיא עמלה של 10 או לא יודע כמה שקלים, יש שירותים מאד מתקדמים שכמעט כל אירוע בעולם - - -
ישראל אייכלר: של הגבלת המסגרת?
<שלומית אבינח: לא, זה - - -
ישראל אייכלר: אה, התראות?
<גדעון מאיר שביט: כל אירוע שיקרה בעולם, שאותו לקוח רוצה לקבל התראה עליו, יש בנקים - - -
<שלומית אבינח: אבל זה וולונטרי.
ישראל אייכלר: אה, למשל שמישהו עשה עליך קנייה בגרמניה.
<טיבי רבינוביץ: הוא מתכוון לכך שכל דבר שאתה חושב שהוא רלבנטי לחשבון שלך ואתה רוצה לקבל עליו דיווח - - -
<שלומית אבינח: זה אתה צריך לבקש מהבנק.
ישראל אייכלר: זה שירות וולונטרי.
<גדעון מאיר שביט: אם נניח אני רוצה ברגע שהגעתי למינוס 200, ברגע שהחיוב של - - -
<שלומית אבינח: זה שירות בתשלום.
ישראל אייכלר: זה שירות בתשלום, באופן וולונטרי, כי לא כל אחד חייב את זה.
ישראל אייכלר: אני יודע שיש גם בנקים שמודיעים לך שהתבצעה קנייה גדולה, האם אתה מאשר את זה.
ישראל אייכלר: יש את זה, אבל אנחנו מדברים על משהו שהוא לא וולונטרי.
<גדעון מאיר שביט: צריך להזכיר את זה בדיון, שיש אפשרות, זאת אומרת אם למישהו ספציפית נורא מפריע - - -
<שלומית אבינח: אבל זה לא הלקוחות שאנחנו מדברים עליהם.
ישראל אייכלר: לא, אנחנו מדברים על לקוחות שלא כל כך עשירים ולא כל כך מודעים ודווקא אלה שהם האנשים החלשים, בקיצור.
<עינב הכט מאיר: אז ההוראה שלנו, ברגע שהיא תיכנס לתוקף, ההודעות שכבר נשלחות היום הן בחינם.
<עינב הכט מאיר: ברגע שזה סטטוטורי, זאת אומרת זה מכוח ההוראות, זה בחינם.
<עינב הכט מאיר: אני רוצה כן להצטרף לגדעון ולהגיד שכבר היום אנחנו רואים הרבה מאד אנשים שמחוברים לחשבון שלהם באינטרנט ובאפליקציה הבנקאית ואנחנו רואים מהנתונים שלנו - - -
ישראל אייכלר: כל יום הם שוכחים את הקוד.
<עינב הכט מאיר: אז אנחנו רואים שימוש הולך ונעשה מוגבר, גם אצל לקוחות יותר מבוגרים והם בעצם עוקבים אחרי החשבון באינטרנט ויודעים איפה החשבון נמצא.
ישראל אייכלר: שוב, זה החזקים.
ישראל אייכלר: החלשים או שהם לא בודקים או שאין להם.
<עינב הכט מאיר: ראוי שיהיה להם.
ישראל אייכלר: בקיצור, העולם מחולק בין אנשים שהם מההסתדרות ואנשים שלא מסתדרים.
ישראל אייכלר: אז אנחנו מדברים על אלה שלא מסתדרים.
ישראל אייכלר: אנחנו צריכים לדאוג גם להם, כי הם הנפגעים העיקריים.
ישראל אייכלר: אז מה שאמרת, שהולכים לעשות לגבי האזהרות, הוא מאד מאד חשוב, שאחרי חמישה שיקים מודיעים לו - - -
<עינב הכט מאיר: זה כבר קיים.
ישראל אייכלר: זה קיים, אז שיהיה גם בהוראות קבע וכמו שאת אומרת, כשהוא מגיע למסגרת.
<שלומית אבינח: בכרטיסי אשראי.
ישראל אייכלר: גם בכרטיסי אשראי, זה אותו דבר.
<שלומית אבינח: אין, זה לא קיים.
<שלומית אבינח: זה קיים כרגע רק בשיקים.
ישראל אייכלר: לא, אני רוצה שגם בהוראות קבע, שהבנק יודיע לו אדוני, אתה מגיע למצב שאנחנו לא נוכל לכסות לך.
ישראל אייכלר: אמרתי את זה קודם.
<עינב הכט מאיר: לא, אז כרגע זה קיים כבר בחמישה שיקים ובעשרה שיקים.
ישראל אייכלר: כן, אנחנו מדברים על מה שאתם מכינים.
<עינב הכט מאיר: אנחנו שוקלים, הטיוטא מדברת על ביטול כרטיס אשראי וצמצום מסגרת כרטיס ועל הגעה ליתרת חובה בחשבון.
<עינב הכט מאיר: זאת אומרת שניצלת את החובה ומאותו רגע כל חיוב יוכל לחזור.
<עינב הכט מאיר: אבל אנחנו לא חושבים שזה נכון להודיע ב-SMS על כל חיוב ושיק יחיד, כי זה כבר נטל.
ישראל אייכלר: לא, שאתה רוצה להחזיר.
<עינב הכט מאיר: אבל זה נטל גדול מדי וזה אפילו יכול ליצור מצב שאנשים לא יסתכלו.
<עינב הכט מאיר: גם בדרך כלל מה שקורה - --
ישראל אייכלר: כמה כבר מחזירים?
<שלומית אבינח: אתה קרוב למסגרת.
<שלומית אבינח: יש להם את הנתונים, הם יודעים את הנתונים.
<עינב הכט מאיר: הנתונים מראים - - -
ישראל אייכלר: הנה, את רוצה להקריא את הנתונים או שאני אקריא?
ישראל אייכלר: אני אקריא, אעזור לך.
ישראל אייכלר: נתונים מספריים – זו ההודעה שבנק ישראל מסר לנו – בשנת 2016 הוחזרו 1,234,543 שיקים מסיבות אין כיסוי מספיק.
ישראל אייכלר: זה אומר שאנחנו עדים פה לתופעה.
ישראל אייכלר: אנחנו יושבים פה כמה אנשים בודדים, אפשר לחשוב שזה משהו לא רציני.
ישראל אייכלר: זה 1,234,543 שיקים.
<בני לבני: סליחה, יש נתון לגבי החזרות מסיבות טכניות?
ישראל אייכלר: מספר הלקוחות המוגבלים נכון ל-10 בפברואר 2017 עומד על - - -
<עינב הכט מאיר: זה אין כיסוי מספיק.
ישראל אייכלר: אין כיסוי מספיק היה מה שאמרתי קודם.
ישראל אייכלר: טכני לא כתוב.
<בני לבני: זו בעיה נפרדת שעד עכשיו לא דיברתם עליה.
ישראל אייכלר: זה לא כתוב כאן.
<גדעון מאיר שביט: תחלק ב-04 תקבל את התשובה.
<גדעון מאיר שביט: זה סביב 2.5 - - -
ישראל אייכלר: נתון נוסף - - -
<בני לבני: אבל - - -
ישראל אייכלר: רק רגע, אדוני, אני באמצע הקריאה.
ישראל אייכלר: מספר הלקוחות המוגבלים נכון ל-10 בפברואר 2017 עומד על 21,932, זאת אומרת כמעט 22,000 אנשים הם מוגבלים שחזרו להם 10 שיקים במהלך 12 חודשים.
ישראל אייכלר: וסנקציה להגבלה זה שנה לשלמה.
ישראל אייכלר: המגבלה מוטלת על חשבון מסוים של הלקוח.
ישראל אייכלר: זאת אומרת יכול להיות לו חשבון אחר שעובד?
ישראל אייכלר: פעיל?
<גדעון מאיר שביט: בהחלט יכול להיות.
<גדעון מאיר שביט: תלוי בסוג ההגבלה.
ישראל אייכלר: מספר הלקוחות המוגבלים החמורים שהוגבלו פעם שנייה, לפחות 11,892 לקוחות.
ישראל אייכלר: הם כבר אחרי ההגבלה הראשונה והם כבר מוגבלים על כל החשבונות שבהם שותף הלקוח.
ישראל אייכלר: מספר הלקוחות המוגבלים המיוחדים, מה זה מיוחדים?
<עינב הכט מאיר: זה לקוחות שהוגבלו בגלל צו של הוצאה לפועל או פשיטת רגל.
ישראל אייכלר: אה, לא בגלל שלא היה כיסוי.
ישראל אייכלר: 230,000 שגופי האכיפה, הוצאה לפועל, כונס הנכסים הרשמי, מרכז גביית קנסות.
ישראל אייכלר: זה גם המון המון אנשים במדינה כל כך קטנה.
<גדעון מאיר שביט: אנחנו מודעים לבעיה הזאת.
ישראל אייכלר: אז לפחות אם זה כל כך חמור, אנחנו צריכים לעשות הכל כדי למנוע מאנשים להגיע למצב הזה.
<גדעון מאיר שביט: נכון.
<גדעון מאיר שביט: אנחנו אכן משתדלים ללכת בכיוון השנה.
ישראל אייכלר: אז באמת הוועדה תומכת במהלכים שאתם עושים להקלה על הלקוח ומבקשת להוסיף עוד.
ישראל אייכלר: גם להודיע לבן אדם – אנחנו הולכים להחזיר לך את הוראת הקבע שלך, למרות שזה לא שיק.
ישראל אייכלר: פשוט כדי שאנשים יהיו יותר-.
ישראל אייכלר: שתהיו קול השופר.
ישראל אייכלר: מישהו שאל אותנו פה מתי יחויבו הבנקים להציב שילוט של כל ההוראות על הכספומטים.
ישראל אייכלר: יש בעיה שאנשים שהולכים לצאת מהכספומט, צריך להיות איזה שהוא דף הוראות של אזהרות כאלה.
ישראל אייכלר: להגיד לו תדע לך, אם אין לך מספיק כסף זה עלול להיבלע או משהו כזה.
ישראל אייכלר: או במקרה של תקלה, לאן לפנות.
<גדעון מאיר שביט: אתה מדבר עכשיו על כרטיסי חיוב?
ישראל אייכלר: לא, לא, על מישהו שניגש לכספומט.
ישראל אייכלר: זה נושא קצת שונה, אבל - - -
<עינב הכט מאיר: אוקיי, ניגש ומה הוא מבקש?
ישראל אייכלר: שיהיו הוראות ברורות על הכספומט – תדע לך שאתה לא יכול להוציא אם אין לך מספיק כסף.
ישראל אייכלר: תבדוק קודם את היתרה או משהו כזה.
ישראל אייכלר: אני לא אומר בדיוק את הנוסח.
ישראל אייכלר: ואם יש תקלה בכספומט – למי לפנות?
ישראל אייכלר: צריך להיות איזה טלפון.
ישראל אייכלר: אנשים ניגשים ו - - -
<עינב הכט מאיר: זה לא קיים?
<עינב הכט מאיר: טכני?
ישראל אייכלר: טכני, טכני, כן.
<שלומית אבינח: לא, כי זה קורה.
<שלומית אבינח: אני אסביר בדיוק במה זה אמור.
ישראל אייכלר: למשל אם אין כסף בכספומט.
<שלומית אבינח: בדיוק ככה.
<שלומית אבינח: אז זה נסגר והבנק סגור - - -
ישראל אייכלר: בדיוק במוצאי שבתות אין מספיק.
<שלומית אבינח: ואז מה עושים?
ישראל אייכלר: אין מספיק כסף בשעות האלה, בימים האלה.
<שלומית אבינח: באמצע המשיכה זה נסגר.
ישראל אייכלר: אני יכול להראות לכם, לפעמים אתה צריך ללכת לארבעה כספומטים בשביל להוציא.
<גדעון מאיר שביט: רגע, אז מה הטענה?
<גדעון מאיר שביט: לא הבנתי.
ישראל אייכלר: שיהיה כתוב על הכספומט למי לפנות.
<עינב הכט מאיר: מידע נוסף.
ישראל אייכלר: למי לפנות.
ישראל אייכלר: למי אני מצלצל, את מי אני שואל?
<עינב הכט מאיר: למי לפנות?
<עינב הכט מאיר: בסדר גמור.
<שלומית אבינח: בכל המכשירים.
<טיבי רבינוביץ: למי לפנות, לאיזה בנק.
<טיבי רבינוביץ: ומה קורה כשמוציאים את זה מבנק שהוא לא הבנק שממנו מושכים.
<טיבי רבינוביץ: יש הרבה שאלות.
<קריאה: - - - מבנק אחר, אז העמלה - - -
<שלומית אבינח: לא על זה הכוונה.
<שלומית אבינח: תסביר בדיוק.
ישראל אייכלר: תסבירי את.
<שלומית אבינח: מדובר על משיכה.
<שלומית אבינח: אם אתה מושך בבנק שלך והכרטיס נבלע כי נסגר או כי אין יתרה בחשבון זה סוג אחד.
<שלומית אבינח: מקרה שני, שפשוט אין כסף במכשיר והכרטיס נבלע ואז מה בן אדם עושה?
<שלומית אבינח: הבנק סגור, למי הוא פונה?
<קריאה: שבלי כיסוי - - -
ישראל אייכלר: בואו נשמע, היה מקרה כזה?
<שלומית אבינח: היה מקרה כזה.
ישראל אייכלר: שהכרטיס נבלע בגלל שלא היה כסף?
<שלומית אבינח: בגלל שלא היה כסף במכשיר.
<טיבי רבינוביץ: בגלל שלא היה לו כסף בחשבון.
<שלומית אבינח: לא, כי בדיוק נגמר הכסף בכספומט.
ישראל אייכלר: אני לא נקלעתי לזה, אבל כן יש מכונות.
ישראל אייכלר: בקיצור, צריך להיות טלפון למי פונים במענה אנושי של איזה מוקד מידע.
<שלומית אבינח: שפועל 24 שעות, כמו שיש גניבת כרטיס אשראי.
<גדעון מאיר שביט: אבל יש לי שאלה, אותו פקיד לא יוכל להנפיק לו - - -
<שלומית אבינח: תקשיב, הבנק סגור.
<שלומית אבינח: הבנק סגור ונבלע הכרטיס.
<שלומית אבינח: אם נבלע הכרטיס, יש שני מקרים שנבלע כרטיס.
<שלומית אבינח: מקרה ראשון – כשאין כיסוי, נבלע.
<שלומית אבינח: מקרה שני – כשזו בעיה של המכשיר, זה בעיה של הבנק, בעיה טכנית, אבל בשני המקרים אין כרטיס לבן אדם.
<גדעון מאיר שביט: את מדברת על כך שאין מזומנים, שנבלע הכרטיס.
<שלומית אבינח: לא, אמרתי יש שתי סיבות לבליעת כרטיס במכשיר.
ישראל אייכלר: גם כשאין כסף.
<שלומית אבינח: למי לפנות?
ישראל אייכלר: כתוב ככה: אין עכשיו כסף, תבואו-.
ישראל אייכלר: אני לא זוכר את הנוסח.
ישראל אייכלר: לא פעיל זמנית.
ישראל אייכלר: אתה חושב שזמנית זה עד שהפקיד יבוא ויכניס את הכסף.
ישראל אייכלר: זה יום.
ישראל אייכלר: זה יומיים.
ישראל אייכלר: זה שלושה.
<גדעון מאיר שביט: את זה אני אבדוק.