GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מאיר רובינשטיין: בין צרעה ובין אשתאול.
ישראל אייכלר: אפשר כשעובדי קק"ל ירצו להתפלל מנחה, תהיה להם זכות לבוא להתפלל שם.
<שי קרפ: בית הכנסת של קק"ל.
<מאיר רובינשטיין: אני הייתי שם ופעלתי מיד - - -
ישראל אייכלר: אז הרב באגד, אני רק רוצה לשמוע ממך תשובה יותר מחייבת.
<משה באגד: אז קודם כל התחלתי לומר שאני מברך את רמ"י על נטילת האחריות, על הכוונה לשפץ את המבנה בתקופה הקרובה וככל שניתן להרחיב את המבנה מעבר לציון גם למקומות שהייה, לימוד וכן כל תשתית המעטפת ל - - -
<מאיר רובינשטיין: לקבר עצמו.
<שי קרפ: אנחנו עושים חיזוק של המבנה, חיזוק של מה שקיים, שמוגדר כעטיפה.
<שי קרפ: עכשיו אני אציע לכם כמו שעשיתם דרך המרכז למקומות קדושים לקבר יהודה.
<שי קרפ: המבנה עצמו בתהליך שיפוץ, הבאתם אוהל גדול, שמתם אותו ליד, וכמו שאמר ראש העיר, אם אנשים רוצים להתפלל, במיוחד בחורף, אז יהיה שם בחינה.
<שי קרפ: אבל זה יחייב אתכם לשים שם גם איזה מישהו- - -
<משה באגד: אז אנחנו בהחלט נבחן – לפרוטוקול – לוועדה, אדוני יושב הראש - אנחנו בהחלט נבחן את היכולות התקציביות ואת האחריות המיניסטריאלית שלנו לקחת את המקום אחרי שרמ"י תסיים עם העבודות שלה, לאחריות המרכז הארצי למקומות קדושים.
<שי קרפ: אתם תצטרכו לקבל הרשאה על השטח, לקבל את ההרשאה בצורה מסודרת.
<משה באגד: עכשיו אני קורא על במה זאת לקק"ל שיבדקו את האפשרות להכשיר את סביבת המעטפת – חניון, דרכי גישה, אולי פארק ודברים נוספים, כי בכל אופן זה גם אתר תיירותי, לא רק דתי.
<דורון בוחבוט: אני אבדוק את זה.
ישראל אייכלר: הוא יבדוק את זה.
ישראל אייכלר: יש עוד מישהו שרצה לומר משהו?
ישראל אייכלר: אני רוצה לסכם את הישיבה בדברי הסיכום כדלהלן: הוועדה מברכת על הודעת נציג רשות מקרקעי ישראל, שי קרפ, שרשות מקרקעי ישראל מתחייבת להסדיר מבחינה בטיחותית ולשפץ את קבר דן בן יעקב לבטיחות הציבור.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת לקבל לוח זמנים מעודכן לביצוע תחילת וסיום העבודות.
ישראל אייכלר: זאת אומרת ככל ש - - -
<שי קרפ: אם קראת את חוות הדעת, אדוני - - -
ישראל אייכלר: לא, אני רוצה להתעדכן אחר כך שזה כבר נעשה.
<שלומית אבינוח-קואולמן: מתי צריכה להגיע חוות הדעת?
ישראל אייכלר: נציג רמ"י ציין כי לא תהיה בעיה תקציבית.
ישראל אייכלר: קק"ל הודיע שיבדוק ויבחן את האפשרויות של הסיוע בתחזוקה ובתשתיות של המבנה.
<דורון בוחבוט: לא תחזוקה, זה היה בדרכי גישה.
ישראל אייכלר: דרכי גישה.
ישראל אייכלר: תשתיות.
ישראל אייכלר: נקרא לזה תשתיות.
ישראל אייכלר: בסיוע בהכנת תשתיות למקום.
ישראל אייכלר: הוועדה דורשת מהמשרד לשירותי דת לקחת אחריות על החזקת המקום ועל אבטחה במקום, אם באמצעות המרכז למקומות קדושים או בכל דרך ששר הדתות יבחר.
ישראל אייכלר: כמו כן הוועדה מבקשת משרד הדתות להכריז על המקום כאתר מקום קדוש, כמו בעוד כמה מקומות קדושים שעדיין לא הוכרזו והגיע הזמן להכריז על היותם מקומות קדושים לציבור.
ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לכל המשתתפים ובעזרת השם עוד כמה חודשים, אחרי שנקבל את הדיווחים על ההתקדמות, אנחנו נדווח על כך לוועדה.
ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את הדיון של הוועדה לפניות הציבור בנושא: הפקדת ערבויות בבתי המשפט ואופן החזרתם לערבים.
ישראל אייכלר: אני רוצה לציין לפני שאני אקריא את הפנייה, שבמדינה מתוקנת, כפי שהיינו רוצים שיהיה, מי שכבר נעצר זה בגלל שהוא עבר איזו עבירה על החוק.
ישראל אייכלר: צריך לשמור על הזכויות שלהם, אבל מדובר בעבריינים.
ישראל אייכלר: במדינת ישראל, ולא רק בשנים האחרונות, הקלות של מעצר אנשים חפים מפשע שאפילו לא מגישים נגדם כתבי אישום - מדהימה.
ישראל אייכלר: היה פה נשיא מדינה בשם חיים הרצוג.
ישראל אייכלר: מספיק שנים אחורה?
ישראל אייכלר: הוא הביע את הזעזוע ממה שהתפרסם אז, ש-80% מהאנשים העצורים לא מקבלים כתב אישום.
ישראל אייכלר: הוא דיבר אז על הקלות הבלתי נסבלת של מעצר אנשים.
ישראל אייכלר: עשינו אחר כך איזה תיקון חוק שאסור לפרסם את שמו עד שהוא מובא בפני שופט.
ישראל אייכלר: בסופו של דבר, העצורים סובלים, בני משפחותיהם סובלים, הפרנסה שלהם מתקלקלת.
ישראל אייכלר: כל הסיפור של מעצרי השווא, מה שנקרא, זה נושא חמור ביותר.
ישראל אייכלר: בנושא של הערבויות והחזר הערבויות מדובר באנשים חפים מפשע, כי למי מחזירים ערבות?
ישראל אייכלר: למי שלא הוגש נגדו כתב אישום.
ישראל אייכלר: הדיון שלנו היום הוא באנשים חפים מפשע, אנשים זכאים שנקלעו לרוע מזלם לזרועות החוק.
ישראל אייכלר: הן טוחנות לאט, אבל שוחקות עד תום.
ישראל אייכלר: הפנייה הספציפית שקיבלנו עוסקת באדם שהפקיד 2,000 שקל דמי ערבות בשביל חבר בבית המשפט בינואר 2017.
ישראל אייכלר: אנחנו היום בסוף השנה הלועזית.
<אמנון דניאל: 6 בנובמבר.
ישראל אייכלר: זה אומר שכבר 11 חודשים הכסף מופקד שם.
ישראל אייכלר: "כשהתיק נסגר, פניתי לבית המשפט וביקשתי את הכסף בחזרה.
ישראל אייכלר: הם הודיעו לי כי עלי להמתין 180 יום.
ישראל אייכלר: עשיתי זאת.
ישראל אייכלר: אפילו שלחתי להם פקס לבקשתם.
ישראל אייכלר: למרות כל זאת, עד היום הכסף עדיין לא הושב לי.
ישראל אייכלר: התגובה לפנייתי חוזרת על עצמה: תגיש שוב פנייה רשמית, ותעקוב אם יש החלטה.
ישראל אייכלר: בית המשפט משתמש בטענת החשאיות על מנת להחזיק בכספים שהפקדתי, ללא שום הסבר הגיוני.
ישראל אייכלר: אודה לכם אם תוכלו לפעול להסדרת נושא הערבויות במדינת ישראל".
ישראל אייכלר: הוא מביא פה את העתק קבלת הערבות ואת הפנייה שהוא שלח לפני כמה חודשים.
ישראל אייכלר: החלטנו לכנס את הוועדה הזאת לא בשביל האיש הזה, שאני מניח שזה ודאי יסודר, אלא בשביל כל האנשים שעדיין מחכים.
<שלומית אבינוח-קואולמן: זה עוד לא סודר.
ישראל אייכלר: עוד לא סודר, אבל יסודר.
ישראל אייכלר: נדהמתי לשמוע בכמה כסף מדובר.
ישראל אייכלר: כשקיבלתי את המכתב הזה, אמרתי: נו, קורה, אדם נפל עם 2,000 שקל, אלה לא דברים גדולים.
ישראל אייכלר: פה התברר לי שסכום הפיקדונות הקיים היום בתיקים סגורים – שימו לב, תיקים סגורים שצריך להחזיר לו את הערבות, לא תיקים שמתנהלים בבתי משפט - החל מאוקטובר 2014 – 366 מיליוני שקלים.
ישראל אייכלר: מדובר על כספים שלא הוחזרו.
ישראל אייכלר: אתם מבינים מה שפה קרה?
ישראל אייכלר: מינואר 2014 ואילך קיימים 11 אלף 600 פיקדונות מעוקלים, בסכום כולל של 41 מיליון שקל.
ישראל אייכלר: מדובר בכספים שלא מוחזרים, כי קיים עליהם עיקול על פי חוק.
ישראל אייכלר: הכספים האלה יוחזרו במידה ויבוטל העיקול או יהיה מימוש.
ישראל אייכלר: 324 מיליון שקל לא מוחזרים בגלל הסיבות הבאות: לא הומצאו פרטי חשבון הבנק של הזכאי לכספים.
ישראל אייכלר: זה דבר שאני רוצה לשמוע תשובות איך יכול להיות, הרי האיש הפקיד, הרי רושמים אותו.
ישראל אייכלר: אם הוא היה חייב, כבר היו מוצאים אותו.
ישראל אייכלר: הסעיף השני, שלא מצליחים לאתר את הזכאי; הסעיף השלישי, שמסרבים לקבל את הכספים.
ישראל אייכלר: זה נשמע לי מאוד מוזר, אבל כנראה שיש להם סיבות לא לקבל.
ישראל אייכלר: הדבר הרביעי, נפטרים שאין להם עיזבון או העיזבון לא אותר.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, אדם יכול לגמור את חייו בעולם בלי לקבל חזרה את הכסף.
ישראל אייכלר: אני לא מניח שכל האנשים שנותנים ערבות הם קשישים וחולים.
ישראל אייכלר: השאלות שאנחנו שואלים: כיצד מזכירות בתי המשפט מודיעה לחייב כי קיים עיקול על הכספים, כי הרי צריך לדעת שיש עיקול; מה האפשרויות שעומדות בפניו להסרת העיקול; איך מחזירים במקרים שאין חשבון בנק.
ישראל אייכלר: לפעמים מדובר בסכומים נמוכים שאנשים לא רוצים לטרוח וללכת.
ישראל אייכלר: צריך לייעל את המערכת.
<שלומית אבינוח-קואולמן: בית המשפט אמור להחזיר לאנשים, המזכירות אמורה להחזיר.
ישראל אייכלר: לא, אבל שלא יצטרך לרוץ ולהביא מסמכים.
ישראל אייכלר: לפעמים בשביל 2,000 שקל או בשביל 1,000 שקל יש אנשים שלא כדאי להם.
ישראל אייכלר: בוודאי אם הוא צריך לשכור עורך דין, עורך הדין יעלה לו יותר מאשר ההפקדה.
ישראל אייכלר: השאלה היא: מי מרוויח מהכסף הזה, מי מקבל את הריבית.
ישראל אייכלר: אני מניח שאוצר המדינה.
ישראל אייכלר: אנחנו מציגים את זה כשאלה.
ישראל אייכלר: למה צריך 6 חודשי המתנה להחזרת הכספים אחרי סגירת התיק?
ישראל אייכלר: אני מניח שעד שסוגרים תיק יוצאת לבן אדם הנשמה.
<עינת אליהו: לא, מדובר בתיקי מעצרים בלבד.
ישראל אייכלר: כתבה לנו פה המנהלת, שבפועל אין לאזרחים כתובת למי לפנות.
ישראל אייכלר: לא לכולם יש כסף לשכור עורך דין על מנת לטפל בהחזרת הכספים.
ישראל אייכלר: לא כולם מודעים להליך הסרת העיקולים.
ישראל אייכלר: האזרחים, שאין ידם משגת שכירת עורך דין, לא מצליחים לקבל את כספי הערבות שהופקדו.
ישראל אייכלר: אמנון דניאל הוא ראש תחום פניות ציבור ברשות לשיקום האסיר.
ישראל אייכלר: כן, אמנון, ספר לנו.
<אמנון דניאל: נודע לי על הוועדה הזאת רק בשבוע שעבר, אחרת הייתי מעביר חומר.
<אמנון דניאל: לא מדובר רק במעצרים, מדובר גם באסירים בפועל שיש להם ערבויות שהם לא מקבלים חזרה.
ישראל אייכלר: שאני אבין, מתי הם צריכים לקבל את הכסף חזרה?
<אמנון דניאל: כשהם יוצאים.
ישראל אייכלר: אה, בשחרור.
<אמנון דניאל: כן.
<אמנון דניאל: יש הרבה מאוד נושאים כאלה שהייתי מלכד אותם, רק לא היה לי זמן.
<אמנון דניאל: גם קורה שיש בתיק פלילי קנס, שאז זה מגיע להנהלת בתי המשפט.
<אמנון דניאל: דרך אגב, הם עוזרים לי המון.
<אמנון דניאל: תוך כדי צו הבאה גם יש הפקדה.
<אמנון דניאל: אם מחר או מחרתיים הוא נעצר, הוא לא יקבל את הכסף חזרה, הוא לא יראה אותו, כי הוא עצור שנה, שנתיים, שלוש.
<אמנון דניאל: זה גם כן נבלע להם.
<אמנון דניאל: זה גם נושא שצריך לתת עליו את הדעת.
<אמנון דניאל: זה לא רק מעצרים, זה גם מאסרים בפועל.
<אמנון דניאל: אולי הם שוכחים את זה, אולי הם לא נזכרים בזה, אולי אין להם את היכולת להביא את זה.
<אמנון דניאל: זה נבלע.
ישראל אייכלר: על מה נותן אסיר ערבות?
<אמנון דניאל: יש מצבים שהוא נותן ערבויות לפני שהוא נעצר.
ישראל אייכלר: על החופשות שלו?
<אמנון דניאל: לא, על החובות שהוא עשה, ואז תוך כדי מאסר הוא לא יודע מה לעשות.
<יסמין גנדלמן: השאלה היא: איפה הערבויות הופקדו, האם בשב"ס, במשטרה או בהנהלת בתי המשפט.
<אמנון דניאל: לא בשב"ס, בהנהלת בתי המשפט.
<יסמין גנדלמן: בהיותו אסיר?
<אמנון דניאל: לפני היותו אסיר, ואז כשהוא נכנס להיות אסיר זה עלה.
<אמנון דניאל: לא הכנתי חומר, כי לא ידעתי מזה.
<אמנון דניאל: הייתי מביא לכם את זה מדויק.
ישראל אייכלר: האם חשבון הבנק של מי שעשה את זה לא פתוח בפני הנהלת בתי המשפט כדי להכניס את הכסף?
<יסמין גנדלמן: לא.
<עינת אליהו: זה חסוי.
<עינת אליהו: זה נתון שהוא חסוי.
<יסמין גנדלמן: אני אפתח בפנייה הקונקרטית.
<יסמין גנדלמן: ביקשנו מהוועדה לקבל הזדמנות פה להשיב, כי תמוה בעיני שיש פנייה כזאת שלא נענתה.
<יסמין גנדלמן: זה משהו שביקשתי.
ישראל אייכלר: אנחנו נודיע לפונה שישלח לכם.
ישראל אייכלר: הוא לא רצה שזה יהיה בדיון פה.
<שלומית אבינוח-קואולמן: הדיון פה הוא פומבי, אבל זה מעבר - -
ישראל אייכלר: הוא פומבי, משודר.
<יסמין גנדלמן: לגבי החזרים של כספים.
<יסמין גנדלמן: החזר של פיקדון נעשה בהתאם להחלטה שיפוטית ברוב רובם של המקרים, למעט מקרה אחד, לפי חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות מעצרים), סעיף 58 - אני אפנה אתכם לשם - שאומר דבר כזה: ברגע שמופקד סכום של פיקדון כתנאי לשחרור במסגר תיק המעצרים, הסכום הזה, הפיקדון הזה יושב רק בחלוף 180 ימים מיום שהופקד, במידה ולא מוגש כתב אישום.
<יסמין גנדלמן: ברגע שמוגש כתב אישום, אומר הסעיף, התנאים ממשיכים לחול.
<יסמין גנדלמן: כלומר, עד שלא חולפים 180 ימים לא ניתן מבחינה חוקית להחזיר את הכספים האלה.
ישראל אייכלר: מי עשה את החוק הזה?
ישראל אייכלר: אחרי זיכוי, אחרי שהתיק נסגר?
<יסמין גנדלמן: זו כבר שאלה אחרת.
<יסמין גנדלמן: זה אני יכולה להפנות אתכם לסעיף שאומר את הדבר הזה בצורה מאוד מפורשת.
<יסמין גנדלמן: אנחנו פועלים בהקשר הזה - -
ישראל אייכלר: צריך לשנות את החוק ל-30 יום מקסימום.
<אמנון דניאל: ואם המעצר נהיה מאסר והוא נשאר בבית סוהר?
<יסמין גנדלמן: אם המעצר נהיה מאסר, זה אומר שהוגש כתב אישום, ואז, לפי הסעיף, התנאים ממשיכים לחול.
<אמנון דניאל: אז לא טעיתי, הוא לא מקבל את הכסף.
<יסמין גנדלמן: אז צריך לחכות לסיום ההליך, לחכות להחלטה שיפוטית, שבית המשפט ייתן החלטה שיפוטית בקשר לפיקדון.
<יסמין גנדלמן: אם יש החלטה שיפוטית שאמורה להשיב לנאשם את הכספים האלה, אנחנו הראשונים לעשות את זה.
ישראל אייכלר: למה צריך החלטה שיפוטית?
ישראל אייכלר: אם הוא נתן ערבות - -
<יסמין גנדלמן: כי אין סמכות מינהלית לאף גורם להורות על - -
ישראל אייכלר: אפילו שהתיק נסגר?
<יסמין גנדלמן: גם כשהתיק נסגר.
<יסמין גנדלמן: הרעיון הוא שאין סמכות מינהלית לאף גורם להורות על ההחזר.
<יסמין גנדלמן: בית המשפט צריך לראות שהתמלאו התנאים.
<יסמין גנדלמן: יש דברים שצריך לבדוק אותם.
ישראל אייכלר: אנחנו מדברים על סגירת תיק.
ישראל אייכלר: זה תנאי מספיק?
<יסמין גנדלמן: זה מאוד תלוי בהליך עצמו.
<יסמין גנדלמן: צריך לראות מה בית משפט קבע.
<יסמין גנדלמן: יכול להיות שהוא יקבע שהפיקדון הזה יושב.
<יסמין גנדלמן: אולי הוא קוזז כפיצוי למתלונן.
<יסמין גנדלמן: יש כל מיני תרחישים שיכולים לקרות, לכן נדרשת החלטה שיפוטית.
<יסמין גנדלמן: ברוב רובם של המקרים אנחנו חייבים החלטה שיפוטית.
<יסמין גנדלמן: אנחנו פועלים על פיה.
<עינת אליהו: תיק מעצרים נפתח ונסגר באותו יום.
<עינת אליהו: אי אפשר להשיב את הכסף באותו יום.
ישראל אייכלר: מה זה "נסגר באותו יום"?
<עינת אליהו: ברגע שתיק מעצרים נפתח בבית משפט, הוא גם נסגר באותו יום, לאחר שהופקד הפיקדון, ואז העציר, העצור נכנס או לא נכנס לכלא.
ישראל אייכלר: כשאני אומר "נסגר התיק", הכוונה שאין כתב אישום ואין שום דבר?
<מוחמד סרואן: לא לזה התכוונו.
ישראל אייכלר: זה תיק אחר.
ישראל אייכלר: את מדברת על תיק מעצרים.
<עינת אליהו: כשיש החלטה שיפוטית להחזיר את הכספים, בחלוף 180 יום הכסף חוזר לאזרח.
<שלומית אבינוח-קואולמן: איך הוא חוזר?
<עינת אליהו: באמצעות העברה בנקאית.
<יסמין גנדלמן: ברגע שנפתח תיק מעצרים, ישר יש משימה למזכירות שסופרת 180 ימים.
<יסמין גנדלמן: כשחולפים 180 יום, המזכירות בצורה יזומה ואקטיבית בודקת אם הוגש כתב אישום, לא הוגש כתב אישום.
<יסמין גנדלמן: יש לה אפשרות לדעת ולקשור את התיק העיקרי לתיק המעצרים.
<יסמין גנדלמן: אחת לחצי שנה המזכירויות עושות להן מעקב ובקרה אחרי תיקים סגורים, לוודא שאין שם כספים, ואם יש כספים, אז הם דואגים שהשופטים יקבלו החלטה, או שהם פונים לצדדים.
<יסמין גנדלמן: אני רוצה לומר שהאינטרס שלנו כמערכת הוא שלא יישארו לנו כספים.
ישראל אייכלר: האם אתם פונים לשופט, או שהאזרח צריך לפנות אליכם כדי שתפנו לשופט?
<יסמין גנדלמן: אני יכולה להפנות גם לסעיף חקיקה בהקשר הזה.
<יסמין גנדלמן: אני אפנה לתקנות בית המשפט בהוצאה לפועל.
<יסמין גנדלמן: תקנה 2 אומרת שברגע שקמה הזכאות לכספים, החובה היא על המבקש, על הזכאי לפנות ולקבל את הכספים האלה.
ישראל אייכלר: זה גם לא בסדר.
<יסמין גנדלמן: אנחנו בהקשר הזה פועלים מעל ומעבר לנדרש, נוקטים פה בפעולות יזומות.
ישראל אייכלר: ככה מסבירים?
ישראל אייכלר: המנהלת שואלת - איך מסבירים את הסכום הזה.
ישראל אייכלר: עכשיו אני מבין את הסכום הזה, כי אם האדם צריך להיות מטורטר בשביל 2,000 שקל, הוא אומר: מה - -
<יסמין גנדלמן: רק להבהיר, הנתונים פה לא נוגעים רק לתיקי מעצר, הם נוגעים לכלל התיקים.
<עינת אליהו: זה כלל התיקים.
ישראל אייכלר: אבל זה כסף שצריך להחזיר אותו.
<ורד קירו-זילברמן: אני רוצה שנייה להסביר, פשוט רק לעשות סדר.
<ורד קירו-זילברמן: היכולת, האפשרות של בתי משפט לדרוש או לבקש ערבויות, פיקדונות, נובעת מחוקים מסוימים שמאפשרים.
<ורד קירו-זילברמן: יש סעיפים בחוקים שמאפשרים.
<ורד קירו-זילברמן: אנחנו מדברים על מצב שבו אנחנו רוצים, בעילות מסוימות, להחזיר את אותו פיקדון או את אותה ערבות.
<ורד קירו-זילברמן: יש לנו הליכים פליליים והליכים אזרחיים.
<ורד קירו-זילברמן: פה אומרת יסמין, ובצדק, שיש לנו מגוון רחב מאוד של כל מיני הליכים אזרחיים שמאפשרים לבית המשפט לבקש הטלת פיקדון.
<ורד קירו-זילברמן: גם עליהם אנחנו מדברים.
<ורד קירו-זילברמן: זה לא רק מעצרים.
ישראל אייכלר: תסבירי את המילה "אזרחיים".
ישראל אייכלר: אם יש לי עם קבלן איזה סכסוך, בית המשפט אומר לשים כסף?
<ורד קירו-זילברמן: למשל, בחוק נוער (טיפול והשגחה) רשאי בית המשפט לחייב את הקטין או את האחראי עליו במתן ערובה למילוי הוראות בית המשפט.
<ורד קירו-זילברמן: זה כל מיני הוראות שקשורות לקטינים.
<ורד קירו-זילברמן: תקנות סדר הדין - -
<עינת אליהו: אזרחי זה בן אדם לחברו.
<ורד קירו-זילברמן: זה לא פלילי.
ישראל אייכלר: אז אני יכול להרחיב את הנושא.
ישראל אייכלר: אני שואל גם על זה.
<ורד קירו-זילברמן: לגבי ההליכים האזרחיים, באמת ה-180 יום זה למעצרים.
<ורד קירו-זילברמן: כלומר, ברגע שב-180 יום האלה לא מוגש כתב אישום, התקנות, חוק סדר הדין הפלילי אומר שהערבות פשוט בטלה.
<ורד קירו-זילברמן: בהליכים האזרחיים, התקנות מדברות על זה שפעם שאותו זכאי ביקש - זה יכול להיות בעייתי שאנשים צריכים לבקש, למרות שהבנתי מהתגובה של הנהלת בתי המשפט שהם נוקטים בהליכים יזומים לפנות לאנשים - יש להם 60 ימים להחזיר את הכספים בתוספת ריבית.
ישראל אייכלר: אחרי פסיקה של שופט.
<ורד קירו-זילברמן: נכון, בהליכים האזרחיים הם דורשים החלטה שיפוטית לעניין הזה.
<ורד קירו-זילברמן: אני לא יודעת כמה זמן לוקחת פרוצדורה של החלטה שיפוטית.
<ורד קירו-זילברמן: הטענה שלהם היא שבלי החלטה שיפוטית הם לא יכולים להחזיר את הכספים.
<אמנון דניאל: זה רק לחשבון בנק עובר?
<עינת אליהו: כן.
<אמנון דניאל: ואם אין לו חשבון בנק, או חשבון הבנק שלו מעוקל?
<עינת אליהו: אז איך יחזירו לו את הכסף?
<אמנון דניאל: הוא הפקיד כסף.
<אמנון דניאל: אצלנו יש הרבה אנשים שאין להם חשבון בנק.
<עינת אליהו: אם חשבון הבנק שלו מעוקל, לאן אתה מצפה שילך הכסף?
<אמנון דניאל: יש פה בעיה.
<יסמין גנדלמן: גם אם נוציא לו צ'ק, לאן יופקד הצ'ק?
<עינת אליהו: הוא לא יופקד.
ישראל אייכלר: יכול להיות למוטב בלבד.
ישראל אייכלר: מה אם הוא אדם עני שאין לו חשבון בנק והוא נקלע למעצר, הומלס כזה?
<עינת אליהו: זה עדיין לא משנה.
ישראל אייכלר: או שהחשבון שלו מעוקל.
<עינת אליהו: אז איך הוא יפדה את הצ'ק?
ישראל אייכלר: לא צ'ק.
ישראל אייכלר: הוא מדבר על מי שמשלם במזומן, נכון?
<אמנון דניאל: הוא משלם במזומן.
<אמנון דניאל: אין לו חשבון בנק.
<עינת אליהו: המערכת לא מחזירה כספים במזומן.
<אמנון דניאל: בביטוח הלאומי נותנים איזה טלכרט.
ישראל אייכלר: למה אי אפשר לתת צ'ק למוטב בלבד?
<עינת אליהו: המערכת מחזירה רק לחשבון בנק.
ישראל אייכלר: ואם החשבון שלו מעוקל מאלף סיבות אחרות?
<עינת אליהו: אם ניתן לו צ'ק למוטב בלבד, הוא עדיין לא יוכל לפדות אותו, כי אתה יכול להפקיד אותו רק לחשבון.
<אמנון דניאל: אין לו חשבון.
<אמנון דניאל: בהרבה מצבים אין לו חשבון.
<שלומית אבינוח-קואולמן: למה למי שמשלם במזומן אי אפשר להחזיר במזומן?
<אמנון דניאל: בביטוח הלאומי יש אנשים שאין להם חשבון.
<אמנון דניאל: מה הם עושים כשהם צריכים לקבל הבטחת הכנסה?
ישראל אייכלר: מה עושים איתם?
<אמנון דניאל: מביאים להם טלכרט.
<אמנון דניאל: אין להם חשבון בנק.
<אמנון דניאל: על זה אני מדבר.
<אמנון דניאל: הרבה אצלנו מסובכים בנושאים האלה.
<אמנון דניאל: אם הוא צריך מעכשיו לעכשיו כסף, נותנים לו טלכרט, הוא מושך.
ישראל אייכלר: טלכרט זה בטלפון.
<עינת אליהו: ככה הוא ילבין כסף.
<אמנון דניאל: הוא לא מלבין, זה כסף שהוא מקבל חזרה.
<עינת אליהו: אם יש לו חובות, הכספים שהוא זכאי להם מטעם המדינה ילכו לחובות שלו.
<אמנון דניאל: הוא הפקיד את הכסף במזומן?
<עינת אליהו: זה לא משנה איך הוא הפקיד את הכסף.
<אמנון דניאל: למה שלא יקבל במזומן?
<יסמין גנדלמן: אם החשבון שלו מעוקל - -
ישראל אייכלר: אם אני מבקש להגיש הצעת חוק או תקנה שבמקום 180 יום יהיה 30 יום, זה אפשרי מבחינתכם?
<שלומית אבינוח-קואולמן: הם לא קובעים.
ישראל אייכלר: אם יש להם בעיה, זה לא יעבור.
<עינת אליהו: גם המשטרה מבקשת את הטווח של ה-180 יום, כי ב-180 יום היא צריכה - -
<מוחמד סרואן: לחקור, להגיש כתב אישום.
<עינת אליהו: בדיוק, היא מנסה להגיש כתב אישום או לא.
<עינת אליהו: זה לבקשת המשטרה.
ישראל אייכלר: אני מדבר על 180 יום אחרי סגירת התיק.
ישראל אייכלר: סגירת התיק אומר שאין כתב אישום.
<ורד קירו-זילברמן: אומרים שאם תוך 180 ימים מרגע שהוא מגיש את הערובה לא מוגש כתב אישום, הערבות בוטלה באותו רגע.
<יסמין גנדלמן: לא רק הערבות.
ישראל אייכלר: בסדר, אבל העיכוב אחרי ה-180 - -
<יסמין גנדלמן: אין עיכוב.
ישראל אייכלר: אז מיד משלמים?
<יסמין גנדלמן: מידית.
<יסמין גנדלמן: המערכת גם יוצרת לעצמה משימה כזאת.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, אני יכול להשיב לפונה, להגיד לו: תשמע, ה-180 יום הם כדי לוודא האם להגיש כתב אישום או לא.
<ורד קירו-זילברמן: זה בפלילי.
ישראל אייכלר: מה קורה באזרחי?
<ורד קירו-זילברמן: באזרחי זה תלוי, בכל חוק יש נסיבה אחרת.
ישראל אייכלר: בוא ניקח דירה.
ישראל אייכלר: יש לי סכסוך עם קבלן, בית משפט כבר פסק.
ישראל אייכלר: הפיקדון מוחזר מיד?
<ורד קירו-זילברמן: תוך 60 יום.
<שלומית אבינוח-קואולמן: אם תשלם במזומן, אתה לא תקבל את הכסף במזומן.
<שלומית אבינוח-קואולמן: אם אין לך חשבון בנק, אתה לא מקבל.
<יסמין גנדלמן: עם החלטה שיפוטית שאמורה להשיב את הכספים.
ישראל אייכלר: אז אי אפשר לקצר ל-30 יום.
<שלומית אבינוח-קואולמן: זה המספר.
<שלומית אבינוח-קואולמן: איך זה יכול להיות?
ישראל אייכלר: את מתכוונת לאיך יכול להיות 324 מיליון?
<יסמין גנדלמן: אתם שוכחים שזה מתוך מיליארד וחצי.
<יסמין גנדלמן: זו מערכת עם סכומים גדולים.
ישראל אייכלר: מיליארד וחצי פיקדונות?
<יסמין גנדלמן: כן, את הרוב מחזירים.
<עינת אליהו: זה סך הכל חמישית מהסכום.
ישראל אייכלר: צודקת המנהלת שאני צריך להתמקד ב-300 המיליון האלה, כי פה מדובר על כסף שכבר הוחלט להחזיר.
<יסמין גנדלמן: לא בהכרח, כי יכולים להיות תיקים סגורים שעדיין לא יתקיים התנאי ולכן הכסף עדיין נשאר.
<שלומית אבינוח-קואולמן: 41 מיליון שיש עליהם עיקול.
<יסמין גנדלמן: אם אנחנו מפיקים דוח, זה ייחשב כתיק סגור, ההליך עצמו לא מתנהל, אבל יש תנאי כזה או אחר שהאדם נדרש לבצע.
<עינת אליהו: כשיש זוג גרושים שהאימא רוצה לצאת עם הילדה שלה, היא רוצה לעזוב את הארץ, אז היא חייבת להפקיד לפי החלטה שיפוטית למרות שהתיק כבר סגור, סכום עירבון כדי שהיא תוכל לצאת.
<עינת אליהו: כשהיא חוזרת מחזירים לה את העירבון.
<עינת אליהו: העירבון הזה בתוך התיק עד שהיא תחזור, למרות שהוא תיק סגור.
ישראל אייכלר: היא כלולה ב-300 מיליון?
<שלומית אבינוח-קואולמן: אני אמשיך את הדוגמה שלך.
<שלומית אבינוח-קואולמן: נניח שלאימא הזאת אין חשבון בנק, הסבתא של הילדה נתנה 5,000 שקל שהאימא הפקידה.
<שלומית אבינוח-קואולמן: איך האימא מקבלת את הכסף?
<עינת אליהו: האימא מגישה בקשה לשופט שהכסף יעבור לטובת הסבתא.
<יסמין גנדלמן: זה מה שבדרך כלל הם נותנים.
<עינת אליהו: זה מה שעושים.
<עינת אליהו: זה בקשה לשינוי של מוטב.
<עינת אליהו: זה קורה הרבה.
<יסמין גנדלמן: בקשה לשינוי של מוטב.
<יסמין גנדלמן: אנחנו פועלים בהתאם להחלטות השיפוטיות.
ישראל אייכלר: אפשר לעשות את זה בלי עורך דין?
<עינת אליהו: בטח, לא צריך עורך דין.
<יסמין גנדלמן: יש גם הרבה שעושים את זה בלי עורך דין.
ישראל אייכלר: כמה זמן אורך לאישה כזאת ללכת לבית המשפט ולקבל?
<עינת אליהו: באותו יום.
<שלומית אבינוח-קואולמן: זו אוטופיה.
<שלומית אבינוח-קואולמן: אני לא מכירה את זה באופן אישי, אבל זה נשמע לי too good to be true.
<יסמין גנדלמן: זה עובד מהר מאוד.
ישראל אייכלר: הסכום פה הוא אגדי, 300 מיליון.
ישראל אייכלר: אתם יודעים כמה אנחנו נלחמים פה על 30 מיליון לנכים ולקשישים?
<שלומית אבינוח-קואולמן: מדובר באוכלוסייה קשה.
<יסמין גנדלמן: אתם צריכים להבין גם שהרבה פעמים אנחנו לא מקבלים פרטים בהליכים הפליליים מגורמי התביעה, יש לנו קושי בלאתר את האנשים.
ישראל אייכלר: קושי באיתור?
ישראל אייכלר: זה כשל בירוקרטי.
ישראל אייכלר: לא רשום מי האיש, איפה הוא גר, מה הטלפון שלו?
<מוחמד סרואן: להגיע אליו טלפונית או במכתב:
<מוחמד סרואן: בוא תביא את פרטי החשבון, אני אעביר לך את הכסף.
<שלומית אבינוח-קואולמן: אבל אין לו פרטי חשבון.
<מוחמד סרואן: אז אמרנו, אפשר להעביר לצד ג'.
<מוחמד סרואן: לגבי הבקשה הזאת, העתירה או הפנייה הזאת, הפונה אומר: הפקדתי בשביל חבר.
<מוחמד סרואן: התשלום בשביל חבר לא נחשב עליו, זה נחשב על החבר.
<שלומית אבינוח-קואולמן: אתם לא יודעים לאתר את מי ששילם?
<מוחמד סרואן: לא, מי ששילם זה פשוט.
ישראל אייכלר: כשהאדם משלם לא נרשם מי נתן את הכסף?
<מוחמד סרואן: כן, אבל הכסף אם יוחזר, הוא יוחזר לחשוד.
<מוחמד סרואן: למה?
<מוחמד סרואן: אם בית המשפט ירצה לחלט את הכסף כי האדם לא עמד בתנאים, הכסף יחולט.
<מוחמד סרואן: הערב לא יכול להגיד "הכסף שלי".
<יסמין גנדלמן: אני רוצה לומר שהאינטרס שלנו כמערכת הוא להחזיר את הכספים, כי כשהכספים האלה שוכבים אצלנו הם צוברים ריביות.
<יסמין גנדלמן: ברגע שאנחנו מאתרים את האנשים אנחנו משלמים את זה בתוספת של ריבית.
<שלומית אבינוח-קואולמן: מה אתם עושים בשביל לאתר?
<שלומית אבינוח-קואולמן: מה ההליך שאתם עושים בשביל לאתר?
ישראל אייכלר: זו ריבית שהצטברה לזכותו?
<יסמין גנדלמן: כן, זו ריבית שהצטברה לזכותו.
<יסמין גנדלמן: זה לגמרי לא באינטרס שלנו להשאיר את הכספים.
<עינת אליהו: זו הריבית הכי גבוהה במשק.
ישראל אייכלר: אז אם ככה, סעיף 2, שלא מצליחים לאתר את הזכאי - - בעיני זה מידע שהמדינה הזאת, אם היא רוצה, יודעת לא רק איפה אני נמצא, היא יודעת לעלות על הטלפון שלי.
<מוחמד סרואן: אנחנו, לצערי, לא מסוכרנים עם מרשם האוכלוסין.
<מוחמד סרואן: פשוט לא נתנו לנו את הרישיון להיכנס, לבדוק.
ישראל אייכלר: אפשר לפתור את הבעיה.
ישראל אייכלר: היה לנו פה דיון בנושא אחר שמשרד הפנים ומשרד הרישוי לא היו מסוכרנים.
ישראל אייכלר: עשינו את זה תוך כמה דקות.
ישראל אייכלר: מאז כל רישיונות הנהיגה רצים.
<מוחמד סרואן: אנחנו ניזונים מהצדדים.
ישראל אייכלר: למה אתם לא מתחברים?
ישראל אייכלר: על פי החוק אתם יכולים להתחבר.
<יסמין גנדלמן: פנינו לאפוטרופוס.
<יסמין גנדלמן: אנחנו שוקלים שאת כל אותם כספים ששוכבים אצלנו ועשינו הרבה מאוד ניסיונות כדי לאתר את האנשים, פשוט להעביר אליהם כגורם שמנחה בדבר.
<שלומית אבינוח-קואולמן: מה ההליכים שאתם נוקטים בשביל לאתר את האנשים?
<יסמין גנדלמן: אנחנו לא מומחים באיתור של אנשים, זה לא חלק מהעבודה השוטפת שלנו.
ישראל אייכלר: לסנכרן עם משרד הפנים אין לכם בעיה, זה בלחיצת כפתור.
<עינת אליהו: אם יהיה לנו סנכרון זה יקל עלינו בעבודה.
ישראל אייכלר: אם הייתי יודע, הייתי מזמין את משרד הפנים.
ישראל אייכלר: בשעתו הזמנו גם את רשות האוכלוסין וגם את משרד התחבורה.
<עינת אליהו: היו ניסיונות שלא צלחו.
<מוחמד סרואן: אני לא יוזם טלפונית, אני יוזם במכתב.
<מוחמד סרואן: אם דואר ישראל לא הצליח, יש פקידים שהתפקיד שלהם זה למסור, הם מגיעים לבן אדם הביתה.
<מוחמד סרואן: אם האדם עבר כתובת, אין לי איך להגיע אליו.
ישראל אייכלר: יש לכם פקידי מסירה של צווי בית משפט, נכון?
<מוחמד סרואן: כן.
ישראל אייכלר: אותם פקידים לא יכולים למסור את הכסף?
<מוחמד סרואן: לא.
<עינת אליהו: אנחנו לא משתמשים במזומנים.
<מוחמד סרואן: אז את הצ'ק.
ישראל אייכלר: למה לא לתת לו את הצ'ק?
<עינת אליהו: אנחנו לא משלמים בצ'ק, אנחנו משלמים רק בהעברות בנקאיות.
<יסמין גנדלמן: את יכולה להסביר שזה לא עזר הצ'קים.
<עינת אליהו: היה לנו.
<עינת אליהו: עד 2012 שילמנו בצ'קים.
<עינת אליהו: 50% מהצ'קים חזרו אלינו, הם לא נפרעו.
ישראל אייכלר: אולי תעשו תקנה כך שכשמישהו משלם ערבות אתם רושמים את מספר חשבון הבנק שממנו זה משולם.
<עינת אליהו: אנחנו היום כן מנסים להפעיל במזכירויות בית המשפט שכל מי שמגיע ומפקיד, כבר בזמן ההפקדה לקחת את מספר החשבון, אבל לא כולם רוצים לתת את זה.
<עינת אליהו: לנו יש אינטרס כן לעשות את זה, זה חוסך לנו עבודה.
<שלומית אבינוח-קואולמן: אתם צריכים להסביר, לנמק את הצעד.
<שלומית אבינוח-קואולמן: זה לטובתו סך הכל.
<עינת אליהו: זה מוסבר.
<עינת אליהו: את צריכה להבין שהאינטרס שלנו הוא להשיג את פרטי חשבון הבנק, זה חוסך לנו עבודה בסוף סגירת התיק.
<שלומית אבינוח-קואולמן: היום התקשר אזרח לוועדה: תגידו לרב אייכלר שקיבלתי היום ברכת שנה טובה בדואר.
<שלומית אבינוח-קואולמן: לסמוך על דואר ישראל בשביל זה - -
<יסמין גנדלמן: אנחנו מסכימים עם זה שבדואר ישראל יש בעיות.
<מוחמד סרואן: בקטע של דואר עשינו יותר מזה.
<מוחמד סרואן: דואר ישראל לא עובד איתנו כמו שעם כל גופי המדינה או האזרחים.