GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אלחנן צעידי: בכל חמש השנים האחרונות, בדיוק עשיתי את החשבון הזה בשבוע שעבר, קיבלנו אחוז.
ישראל אייכלר: אחוז אחד?
<אלחנן צעידי: כל השנים.
<אלחנן צעידי: זאת אומרת 60 כפול חמש שנים זה מעל 300 מיליון שהקרן חילקה, שזה פרטי, קיבלנו אחוז אחד מזה.
<אלחנן צעידי: יותר מזה, קיבלנו גם סטירת לחי מהמדינה מבחינתנו, היות וזה משהו פרטי ואנחנו הולכים ומחפשים את המשפחות, אז אנחנו לא מוכָּרים.
<אלחנן צעידי: בכל הארץ.
ישראל אייכלר: אז מה אתם?
<אלחנן צעידי: אנחנו לא מוכרים לרווחה.
ישראל אייכלר: לא מוכרים?
<אלחנן צעידי: לא, אז אם אנחנו לא מוכרים לרווחה אז הם גם לא מחפשים קשר.
<אלחנן צעידי: כל הפניות שלי להסביר להם, תבינו, אנחנו העזרה של העובדים הסוציאליים שלכם.
<אלחנן צעידי: כשעובד סוציאלי מתמודד עם משפחה שאין לה אוכל בבית או אין לה מקרר, הוא פונה אלינו והוא מקבל.
<אלחנן צעידי: כשאנחנו נכנסים למשפחה אנחנו עוטפים אותה.
<אלחנן צעידי: אני לא יודע כמה מכירים, אבל זו המיוחדות שלנו.
<אלחנן צעידי: היום ברשת קשה להיעלם, אבל זו המיוחדות שלנו, והיות שזה פרטי הם ביקשו לעבוד מתחת לרדאר ושלא נאמר את השמות, אבל אלה המספרים.
<קריאה: כשאתה אומר כל הזמן פרטי, למה אתה מתכוון?
<קריאה: אתה מתכוון שזה משפחות פרטיות, זה - - -
<אלחנן צעידי: לא, פרטי זה אומר שיש אנשי עסקים בודדים, בודדים, זה אומר שניים שלושה, שהם מממנים - - -
ישראל אייכלר: 60 מיליון?
ישראל אייכלר: אוהו.
<אלחנן צעידי: כפול חמש.
<קריאה: לא, כי כשמדמיינים עמותה פרטית זה גם לא מסתדר בז'רגון המקצועי.
<אלחנן צעידי: לא, פרטי, אני אומר מבחינה מימונית, אנחנו לא מקבלים מהציבור ובשביל זה אנחנו גם נמצאים במקום כזה.
ישראל אייכלר: תודה רבה לך, אלחנן.
ישראל אייכלר: עכשיו אנחנו עוברים ליוסף ויטמן, של "אהבת חסד", "בית הצדקה והחסד".
<יוסף ויטמן: כבר הייתי - - -
ישראל אייכלר: אתה כבר היית, בדיוק, אתה כבר היית ואני מאוד מעריך את העובדה שבאת עוד פעם, כי אני במקומך הייתי מתייאש ואומר, "מה יש לי לבוא, בשביל שבעה שקלים?" אבל בכל זאת.
<יוסף ויטמן: אל"ף, זה ייאמר לזכותכם שבשנה שעברה, אחרי הדיון, התקציב עלה והגענו, הזכרת 15 מיליון, אני חושב שבסוף זה הגיע ל-17 מיליון, אם אני לא טועה, ל-18 אפילו, וזה בזכות הדיונים שהיו פה בוועדה, דיונים חוזרים.
ישראל אייכלר: המנהלת טוענת שאני לא מעריך מספיק את הכוח של הוועדה.
ישראל אייכלר: נראה לי כך, אני בא יושב, יוצא מתוסכל, מה המדינה הוסיפה?
ישראל אייכלר: עובדה שאם העלו בשנה שעברה ל-17, 18 מיליון אז אולי אנחנו עושים משהו.
ישראל אייכלר: אולי גם השנה נזכה, נראה.
ישראל אייכלר: בינתיים יש 3.7 מיליון.
<יוסף ויטמן: אל"ף, אנחנו השנה כנראה נקבל יותר, כי היו שנים שהיו יותר, היו גם 50 מיליון.
<קריאה: יש עודפים.
<יוסף ויטמן: יש עודפי תקציב, יש דברים שלא דיברו עליהם בשנה שעברה, יש הרבה מאוד עודפי תקציב בתקציב המדינה ומה דבר יותר יהודי מלתת למשפחה אוכל לחג?
<יוסף ויטמן: גם המשפחות שמסתדרות כל שנה במיזם התזונתי או באיזושהי דרך, כשמגיעים החגים הם קורסים.
<יוסף ויטמן: העלו פה שנה שעברה, מדובר בחצי מיליון איש שאמורים להיעזר בתקציב הזה.
<יוסף ויטמן: כמה זה 3 מיליון שיש כרגע לחצי מיליון איש?
<יוסף ויטמן: בדיחה.
<יוסף ויטמן: זה נושא אחד, עצם התקציב והתקנה.
<יוסף ויטמן: נושא שני, שאהרון שכבר הזכיר, אני רק רוצה להיות ממוקד.
<יוסף ויטמן: כארגון חסד אנחנו צריכים לקחת מכל הנזקקים, אתם יודעים, אנשים נזקקים, עד שנוציא מהם שיביאו צילום של תעודת זהות ושניקח את כל הפרטים שלהם, אם שגינו באות או בספרה, הפסדנו גם את ה-7 שקל האלה שאנחנו אמורים לקבל על המשפחה הזו.
<יוסף ויטמן: אנחנו מבקשים, אם שגינו בספרה מתוך 10,000 שמות, משהו לא מתאים?
<יוסף ויטמן: תגידו לנו מה לא מתאים, "לא אומרים לכם".
ישראל אייכלר: חשבתי שבשנה שעברה - - -
<יוסף ויטמן: העלינו את זה בשנה שעברה.
ישראל אייכלר: שזה סודר העניין הזה, גברת יוכי, אני שמעתי שאת כן אפשרת.
<יוכי אילוז: אנחנו עשינו איזשהו תיקון בתוכנה שאנחנו מקבילים את שמות המשפחה למספרי זהות, אבל תיקון יכול להיות לפני התשלום, לא אחרי התשלום.
<יוסף ויטמן: זה קורה ואז אומרים לנו, "זהו, קיבלתם".
<יוסף ויטמן: אני לא נכנס למספרים אז בוא נגיד, אישרו לנו 10,000 שקל, ראינו בבנק רק 8,000.
<יוסף ויטמן: כי חלק מהשמות היו שגויים.
<יוסף ויטמן: אני אומר, "אוקיי, מה שהיה שגוי – תגידו, נתקן", "לא אומרים לכם מה שגוי".
<יוכי אילוז: ניתן, ניתן לקבל, אפשר לקבל מספרי זהות, אנחנו מעבירים לעמותות מספרי זהות, אבל לא - - - תשלום, מכיוון שאנחנו צריכים שתהיה התאמה בין ההצהרה של יושב ראש העמותה לכמות שמדובר בה.
<יוכי אילוז: זה לא דבר שאפשר לשחק איתו הרבה.
<יוסף ויטמן: אוקיי, את זה אנחנו נשמח שנמצא דרך לתקן.
<יוסף ויטמן: דבר נוסף, במשרדים אחרים, כדוגמה, משרד החינוך, כל אחד מכיר, מצבת תלמידים, עד 10% שגויים זה בסדר.
<יוסף ויטמן: אז תנו גם פה אישור, אחוז מסוים של שגויים שזה יהיה בסדר, כי העמותה מטפלת ב-10,000 שמות, ברור שתמיד יהיו שגיאות כתיב, פספסנו אות יו"ד, במקום אות יו"ד כתבנו אות ו"ו או כאלה דברים, תנו אחוז מסוים של שגויים שזה יהיה בסדר כמו שמקובל במשרדים אחרים.
<יוסף ויטמן: זה לא שצריך להמציא את הגלגל, כי אם זה מקובל במשרד החינוך אז אפשר - - -
ישראל אייכלר: אמרת משהו שפעם זה היה 50 מיליון.
<יוסף ויטמן: בשנת 2015, אני חושב שהגענו ל-50 מיליון, משהו כזה.
<יוסף ויטמן: זה גם הוזכר בוועדה בשנה שעברה.
ישראל אייכלר: אני רוצה להזכיר, אני זוכר שבוועדה דיברנו והיה שר הרווחה בשם מאיר כהן, שטען בפניי שהוא העלה את זה עד ל-50 מיליון או 45 מיליון, אני לא זוכר.
<יוסף ויטמן: משהו בסדר הגודל הזה.
ישראל אייכלר: ואחר כך הוא אמר - - -
<יוכי אילוז: של כל הפרויקטים, לא?
ישראל אייכלר: לא, לא, של קמחא דפסחא.
<יוסף ויטמן: קמחא דפסחא וסלי מזון.
<יוכי אילוז: היה 30 מיליון.
ישראל אייכלר: 30 מיליון?
<יוכי אילוז: לשני הפרויקטים.
ישראל אייכלר: על מה הוא מדבר, ה-40, 50 מיליון?
<חנן פריצקי: שם היה מקרה ייחודי, זה נוצר כתוצאה מזה שנתנו תקציב ייעודי, דיברנו על זה גם בפעם הקודמת, תקציב ייעודי למטרה של עמותות גג ובסוף אי אפשר היה לחלק את זה, נהנו מן ההפקר, אבל אני חייב להגיד שזה לא היה - - -
ישראל אייכלר: לא היה נוהל חדש.
<חנן פריצקי: זה לא היה נוהל חדש עם תקציבים.
ישראל אייכלר: כאן אני רוצה להביא את תגובת האוצר.
ישראל אייכלר: רפרנט רווחה באוצר, באגף התקציבים, מוסר כך, "בין שנת 2017 ל-2018 ניתנה למשרד הרווחה תוספת תקציב", תקשיבו טוב למספר אבל אל תקנאו "של 500 מיליון שקלים", תוספת תקציב.
ישראל אייכלר: "תקציב הסיוע לקמחא דפסחא תשע"ח ושאר תקציבי הסיוע לעמותות מזון, נמצא באחריות משרד הרווחה ומתוקצב על פי סדרי עדיפויות של המשרד.
ישראל אייכלר: ניתן להקריא את העמדה בישיבת הוועדה וגם לפרוטוקול".
ישראל אייכלר: כך מוסרים לנו ממשרד האוצר.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, משרד האוצר בא ואומר לכם, הכול במשרד הרווחה.
ישראל אייכלר: החלטה שלכם.
ישראל אייכלר: מ-500 מיליון שקל, האם אתם משאירים 3.7 מיליון או שאתם מוסיפים 15 מיליון או 17 מיליון או 30 מיליון, כפי שהיה.
ישראל אייכלר: אני מביא את משרד האוצר, תיכף אני אשמע אתכם.
ישראל אייכלר: מי עוד מהפונים?
ישראל אייכלר: גבריאל וקנין מ"פתחון לב", בבקשה.
<גבריאל וקנין: קודם כל, אני רוצה לברך את היושב ראש, שהוא בין היחידים שמעורר את הנושא הזה בכנסת בכלל.
<גבריאל וקנין: אני מ"פתחון לב", עמותה שקיימת 20 שנה, מחלקת מעל 6,000 סלי מזון בחודש.
<גבריאל וקנין: בשנת 2017 סיימנו, רק במזון, מעבר לחינוך וכל הדברים שאנחנו עושים, ב-14 מיליון שקל וקיבלנו 300,000 שקל.
ישראל אייכלר: עוד פעם את המספר.
<גבריאל וקנין: סיימנו עם 14 מיליון שקל, מתוכם קיבלנו 300,000 שקל ממשרד הרווחה.
ישראל אייכלר: הפרוטוקול שמע?
ישראל אייכלר: כי אני לא מצליח לקלוט את זה.
<גבריאל וקנין: זה הסיפור.
<גבריאל וקנין: כדי שלא נגיע לפה עוד שנה ועוד שנה כי בעצם מאוד נעים לי פה, אז צריך לעשות שני דברים.
<גבריאל וקנין: אחת, הסיוע ממשרד הרווחה שאנחנו מקבלים, בעצם מופנים אלינו מלשכות רווחה אזוריות, מופנים אלינו לסיוע, שהסיוע ממשרד הרווחה יהיה בסעיף התקציבי ולא שנצטרך להתחנן ולבקש כל שנה "תעשו לנו", "תגדילו", "תורידו".
<גבריאל וקנין: שלא נבקש את זה, שזה יהיה בבסיס התקציב, שיהיה תקציב קבוע עבור סלי מזון.
<גבריאל וקנין: דבר שני, שאני רואה אותו כמאוד חשוב, אנחנו מגייסים המון המון מזון מהציבור - - -
ישראל אייכלר: מוצרים.
<גבריאל וקנין: כמו מוצרים, מחקלאים, מכל מיני חברות.
<גבריאל וקנין: הם לא מביאים לנו קבלות או חשבוניות, הם לא מביאים כלום.
<גבריאל וקנין: משרד הרווחה מכיר רק ב-20%.
<גבריאל וקנין: זאת אומרת, אם הבאתי ירקות ב-4 מיליון שקל, הוא מכיר לי רק ב-20% לטובת החישוב של אותו סל שאני נותן.
ישראל אייכלר: מה זאת אומרת "מכיר"?
ישראל אייכלר: כמובן שהוא לא ייתן לכם 4 מיליון.
ישראל אייכלר: מה זאת אומרת הוא "מכיר" רק ב-20%?
ישראל אייכלר: הוא נותן לך 20% מ-4 מיליון?
<גבריאל וקנין: לא, הוא מכיר לי את זה לצורך החישוב.
ישראל אייכלר: הוא לא נותן לך.
<גבריאל וקנין: לא, הלוואי.
ישראל אייכלר: הפרוטוקול לא מבין חכמות.
ישראל אייכלר: הוא שמע ממך ש-20% מכירים אז הוא יגיד, אוקיי, יפה מאוד.
<גבריאל וקנין: לא נותן, מכיר.
<גבריאל וקנין: אחרי הכרה אנחנו מקבלים את ה-7 שקלים האלה לסל מזון של 150 - 200 שקלים.
ישראל אייכלר: אז למה לא להכיר בכל ה-4 מיליון, מהי הבעיה?
<גבריאל וקנין: זו שאלה.
<גבריאל וקנין: לא יודע, זו שאלה שהעלינו אותה גם פעם שעברה, זו שאלה שאני רוצה להרים אותה כרגע, זה בעצם אחד הקריטריונים.
ישראל אייכלר: אתה מביא הוכחה שיש לך תרומה של 4 מיליון?
<גבריאל וקנין: יש לי תעודת משלוח שאותו חקלאי הביא לי - - -
<יוכי אילוז: כשיש תעודת משלוח אנחנו מכירים בכל הכמות.
<קריאה: כן, זה לא מדויק - - -
<יוכי אילוז: כשאין תעודת משלוח ואין קבלה מהמקור התורם, כדי שאנחנו נחשב הכנסות פלוס הוצאות חלקי המקבלים ונגיע ל-150 שקל, שנדע שאכן העמותה חילקה, אז אנחנו יכולים להכיר כשיש קבלות.
<יוכי אילוז: אם אין קבלה ותעודת משלוח אנחנו מוכנים להכיר ב-20%, אם יש סיבה מוצדקת למה אין לו מהתורם תעודת משלוח, כי אז כל עמותה יכולה גם לפברק, להגיד, "קיבלתי כך וכך טון" או - - -
ישראל אייכלר: אם זו עמותה שמפברקת גם 20% לא הייתי נותן לה.
<יוכי אילוז: אז ה-20% הם לפנים משורת הדין.
<יוכי אילוז: זאת החלטה של היועצת המשפטית עם ועדת התמיכות שדנו בעניין ואני חושבת שגם העברנו אפילו מסמך רשמי - - -
ישראל אייכלר: אני רוצה לשאול אותךָ שאלה פרוצדורלית, מהי הבעיה לבקש מהחקלאי לשלוח תעודת משלוח?
ישראל אייכלר: לא קבלה - - -
<שלומית אבינח: למה הוא צריך?
<גבריאל וקנין: כי הוא צריך לשלם 18% מע"מ.
ישראל אייכלר: אה, זה כאילו הוא מכר לך, זה עולה לו כסף.
<גבריאל וקנין: זה עולה לו כסף, הוא לא רוצה.
ישראל אייכלר: אפשר לעשות איזה טופס שזה לא תעודת משלוח אלא, "הריני מעיד שנתתי לעמותת "פתחון לב" כך וכך סכום, ירקות ופירות בשווי זה וזה" ושלום על ישראל.
<יוכי אילוז: זו הצעה מול עורכת דין, אני יכולה לבדוק את זה.
ישראל אייכלר: רק שמס הכנסה לא יעלה עליו.
<גבריאל וקנין: בדיוק, הוא לא רוצה - - -
ישראל אייכלר: ברגע שהוא ייתן את הפתק הזה יבואו ממע"מ, יזמינו אותו לחקירות, אבל צריך למצוא את זה שזה יהיה חוקי.
<גבריאל וקנין: יש לי רעיון.
<גבריאל וקנין: אנחנו מחתימים את כל מקבלי הסיוע שלנו, ממש בחתימה, שהם קיבלו סל מזון, קיבלו ירקות, קיבלו פירות, קיבלו שימורים, קיבלו בשר, ממש מחתימים אותם שהם קיבלו סל מזון.
<גבריאל וקנין: זאת אמרת, אם מקבל הסיוע אישר שהוא קיבל, זאת אומרת שהוא קיבל את זה ולא פברקתי.
<גבריאל וקנין: אם הבאתי לו קילו תפוזים - - -
ישראל אייכלר: אתה לא כותב שם שהוא קיבל קילו תפוזים, הוא קיבל סל.
<גבריאל וקנין: הוא קיבל סל ויש לי תכולת סל כל שבוע, שאני יודע להגיד - - -
ישראל אייכלר: הוא חותם על התכולה של הסל?
<גבריאל וקנין: הוא חותם על התכולה של הסל, שהוא יודע מה הוא קיבל.
ישראל אייכלר: אז אולי זה צריך להיות הנוהל.
<גבריאל וקנין: אין בעיה, אני יכול להביא חתימות של כל מקבלי הסיוע שלנו, שכל שבוע מקבלים.
ישראל אייכלר: בדיוק, כך אתה לא מסבך את החקלאי עם מסים ועם מע"מ.
<גבריאל וקנין: הוא אישר לי שהוא קיבל סל.
<יוכי אילוז: אנחנו לא יכולים לחשב את כל ההכנסות האלו ושווי תרומות מקבלות של המשפחות.
<יוכי אילוז: זה עניין של רואה חשבון.
<יוכי אילוז: אם זה יהיה אפשרי לי אין בעיה, קשה לי להאמין שזה בר ביצוע.
<יוכי אילוז: כל העמותות מעבירות תעודות משלוח - - -
ישראל אייכלר: כמה - - -
<יוכי אילוז: כל הנושא הזה של התרומות לעמותות שאין להן מספיק הוצאות, שלא ביצעו מספיק הוצאות של מזון, ואז אם אני אקח את הוצאות המזון חלקי המקבלים אני לא מגיעה ל-150 שקל ואני לא יכולה להעביר להם את התמיכה.
<יוכי אילוז: אני מאשרת ל-1,000 משפחות 100,000 שקל, הם צריכים להוציא, נגיד, 150,000 שקל חלקי המשפחות כדי שייצא לי 150 שקל לסל ואז אני יודעת שהעמותה קיבלה מזון.
<יוכי אילוז: אני מנטרלת נעליים וגרביים והכל, משאירה מזון נטו.
<יוכי אילוז: אם אין לו מספיק הוצאות אני אומרת לו, "בוא אני אכיר לך גם בשווי תרומות", אז הוא מביא לי תעודות משלוח מ"תנובה", נתנו לו עגבניות, מלפפון ןכו', עם העלויות של הקבלות ואז אני לוקחת הכנסות פלוס הוצאות חלקי המקבלים ואני מכירה לו.
<יוכי אילוז: אבל אם אין לו תעודת משלוח אז רואה חשבון לא מקבל את זה.
<יוכי אילוז: ועדת התמיכות ביקשה מרואי החשבון של החשכ"ל "כן, אנחנו כוועדה, מסכימים להכיר ב-20%", הם גם הסבירו את עצמם, אני העברתי מסמך, אני לא זוכרת בעל פה את ההסבר המקצועי שם, אבל יש מסמך למה דווקא 20%.
ישראל אייכלר: פה הם כותבים שנוהל חשכ"ל מאפשר לקבל עד 90% מסך ההוצאה, מה זה?
<יוכי אילוז: זה מבחינת ההקצאה שלנו, אנחנו לא מגיעים לזה.
<יוכי אילוז: זאת אומרת, אם עלות הפרויקט שלו היא מיליון שקל, והקציתי לו מיליון שקל, אני יכולה לשלם לו 900,000 שקל.
ישראל אייכלר: אבל את לא יכולה.
<יוכי אילוז: זה לא קשור - - -
ישראל אייכלר: כי אין לך תקציב, את לא יכולה.
<גבריאל וקנין: אולי כדי שלא לסבך אפשר להביא תצהיר מעורך דין שלנו ורואה חשבון, שבדק ואכן קיבלנו סחורה בשווי, שאנחנו נצהיר עליה.
ישראל אייכלר: נכון, ואז הוא אחראי על האמיתות של הדבר.
<גבריאל וקנין: חתימה של רואה חשבון - - -
ישראל אייכלר: אם יוכח אחרת, העמותה יכולה להיקנס בקנס.
<יוכי אילוז: אני יכולה לבדוק את זה, תעבירו אלינו מסמך ואנחנו נבדוק את זה.
<יוכי אילוז: אם רואה חשבון ועורך דין היו נוכחים בעת קבלת הארגזים וחישבו וראו - - -
<גבריאל וקנין: הם יבדקו את החתימות של אותם מקבלי סיוע.
<יוכי אילוז: תעבירו אלינו פנייה.
<יוכי אילוז: כל מה שתעבירו אני אעביר לוועדה.
ישראל אייכלר: גם אנחנו נמליץ על ההצעה שלך.
ישראל אייכלר: אתה גם מחתים את האיש שקיבל את הסל שהוא קיבל וגם עורך הדין שלך חותם שכך וכך כמויות, הרואה חשבון והעורך דין שלך חותמים ואז נבקש ממשרד הרווחה שיכיר בזה.
<אהרון כהן: אבל לא כולם יכולים להחתים את האנשים שמקבלים.
<אהרון כהן: אני בעד הקטע של עורך הדין, להחתים את העורך דין, לעמוד מולו ולהחתים - - -
ישראל אייכלר: לא, הוא מדבר על החישוב של הפירות והירקות.
<אהרון כהן: רמת החשדנות, עם כל הכבוד, של משרד הרווחה, שאני - - - מאוד מאוד גבוהה ומאוד מאוד מעיקה.
<אהרון כהן: מה שקורה גם איתנו.
<אהרון כהן: אנחנו גם מקבלים מחקלאים.
<אהרון כהן: החקלאי אומר, "בוא, תשמע, בוא קח שני טון תפוחי אדמה - - -
ישראל אייכלר: בדיוק, נדבה זה בדרך כלל מתן בסתר - - -
<אהרון כהן: בדרך כלל חבר'ה עממיים מהדרום, עזוב אותי קבלות, כמה פעמים התחננו אליהם שיביאו לנו קבלות - - -
ישראל אייכלר: זה מובן, אהרון, על זה כבר דיברנו, זה מובן, הוא לא רוצה שמע"מ יבואו אליו הביתה.
<אהרון כהן: אני בעד מה שדיברתם, אבל מספיק, אני חושב, לדעתי, להחתים.
<אהרון כהן: שאנחנו כעמותות, נחתום מול רואה חשבון ומול עורך דין, שלקחנו מסַפָּק כך וכך וזהו.
ישראל אייכלר: אני רוצה לסיים את הצד של הפונים.
ישראל אייכלר: אני חושב שהדברים שלך מספיק ברורים.
ישראל אייכלר: הלוואי ונצליח לסדר את העניין הזה של עורך הדין ורואה החשבון והיה זה שכרךָ.
ישראל אייכלר: אנחנו נעבור למשרד כי משרד האוצר אמר שזה שייך אליכם.
ישראל אייכלר: חנן פריצקי, מנהל אגף בכיר לתקצוב וכלכלה.
ישראל אייכלר: אתה לא שמת לב שאני מחייך, כי שנה שעברה למדנו פרק במשנה שלך לגבי - - -
<חנן פריצקי: הביטחון הסוציאלי בכלל במדינת ישראל.
<חנן פריצקי: האמת, לא להאמין שחלפה כמעט חצי שנה מאז.
ישראל אייכלר: יותר מחצי שנה, מתי היה הדיון הקודם?
<שלומית אבינח: לפני ראש השנה.
<חנן פריצקי: היה דיון אחד לפני והיה דיון אחד אחרי.
ישראל אייכלר: היה דיון לפני שנה במרס.
ישראל אייכלר: בואו לא ניכנס לעניין הזה של התפיסה של משרד הרווחה לגבי - - - אנחנו מדברים בהווה, שעובדים סוציאליים שולחים אנשים כתוצאה מזה שאין להם תקציב לעזור לאנשים.
ישראל אייכלר: הם יכולים לתת להם הרבה עצות, צריך לקרוא להם יועצים סוציאליים, אבל לעזור הם לא יכולים, כי אין להם תקציב.
ישראל אייכלר: הם שולחים אותם לעמותות.
ישראל אייכלר: העמותות עושות עבודה נפלאה ומסייעים, גם למשרד הרווחה, גם למדינת ישראל וגם לשר עצמו.
ישראל אייכלר: הוא עולה על הבמה בכנסת כל שבוע ומתפאר ומתרומם ומתנשא ומתגדל ויתקדש על כל מה שהוא עושה ובאמת מגיע לו המון, לחיים כץ, אף אחד לא ייקח מהזכויות שלו, אבל בעניין הזה, יש לנו תחושה שזו הכבשה השחורה של משרד הרווחה, הסיפור של העמותות.
ישראל אייכלר: יכול להיות שזה בגלל החשדנות, ותסלחו לי אם שמעתם פעם את המשל, יש שתי שיטות של שלטון, יש שיטת סטלין ויש השיטה האמריקאית.
ישראל אייכלר: השיטה של סטלין אמרה שאם יש גנב אחד בעיר, שכל העיר תרעב ובלבד שאחד לא יגנוב את המדינה הקומוניסטית, שאלה כספי ציבור של כלל הציבור.
ישראל אייכלר: השיטה האמריקאית אומרת, שיאכלו עשרים גנבים ובלבד שלא אדם רעב אחד ימות מרעב, אדם חף מפשע, בגלל שלא היה תקציב.
ישראל אייכלר: אני לקחתי את זה בדמות הזאת, האמת היא שהסיפור עם סטלין זה בהריגות.
ישראל אייכלר: הוא אמר שייהרגו כך וכך אנשים ובלבד שהאשם ייהרג או יהיה בסיביר.
ישראל אייכלר: אני לקחתי את הדוגמה של עכשיו.
ישראל אייכלר: המשרד צריך לגשת אל העמותות, עמותות שאתם מכירים.
ישראל אייכלר: אם זו עמותה שאתם יודעים, אתם הרי עובדים בזה, אם זו עמותה של רמאים, שתפסו אותם פעם או פעמיים, אתם מוציאים אותם מהרשימה וזהו.
ישראל אייכלר: אם אלו עמותות שאתם מכירים שנה שנה, עובדים, מחלקים, ואתם גם בשטח, אז תתקצבו אותן.
<חנן פריצקי: דבר ראשון, אתה רוצה שאני לא אפתח עם המשנה הסדורה שלי אבל בכל זאת, בלי משנה - - -
ישראל אייכלר: זכותך להגיד מה שאתה רוצה, אני רק - - -
<חנן פריצקי: לא, אני מכבד את היושב ראש ואני לא רוצה להכביד זמן על חברי הוועדה אבל אני אומר, בלי להתייחס לזה קצת קשה, כי בסופו של יום האמונה בקטע של תכלית שירותי הרווחה, אנחנו מדברים על זה, וגם אמרתי בפעם הקודמת, שבקטע של כל העניין של ביטחון תזונתי, יש איזו רשת של ביטחון תזונתי שאמורה להיות במסגרת הבטחת הכנסה.
<חנן פריצקי: אם זה מספיק או לא מספיק זו שאלה אחרת, אבל הבטחת הכנסה מדברת על איזושהי תשתית ועל איזושהי רשת ביטחון שאמורה לתת רשת ביטחון כלכלית.
<חנן פריצקי: פעילות העמותות בקטע הזה היא פעילות מבורכת, אנחנו לא מטילים דופי ולא סרה בשום עמותה, הפוך, אני רק יכול לשבת פה ולהעריץ את העמותות שיושבות סביב השולחן.
<חנן פריצקי: יש עמותות נוספות, אבל אני אומר, מהבחינה הזאת, רק אנשי חסד ללא ספק, אבל צריכים להבין שמבחינת תפיסת שירותי הרווחה, ואני מתייחס גם לתשובת האוצר בקטע הזה, תפיסת שירותי הרווחה היא מתן שירותים לאוכלוסיות.
<חנן פריצקי: יש לצערנו הרב אוכלוסיות רבות שנזקקות לשירותי הרווחה.
<חנן פריצקי: תקציב משרד הרווחה, הוא אפילו יותר גדול מ-500 מיליון תוספת שאנחנו מקבלים כל שנה, אנחנו מדברים על 10 מיליארד שקל שיש לנו כל שנה ואני כבר אומר לכם שאם היו לי 25 מיליארד שקל, גם היינו יודעים איפה לשים את זה ואיפה לחלק את זה.
<חנן פריצקי: אני נמצא פה בישיבה אחר ישיבה בנושאים שונים ומגוונים שכולם אומרים שחסר ואנחנו חושבים שמדינת ישראל צריכה לעשות יותר, אנחנו רוצים לעשות יותר, אנחנו מנסים לגרום לכך שיהיה יותר בכל השירותים שלנו, אבל הרוב המוחלט של שירותי הרווחה נועד לאספקת שירותים.
<חנן פריצקי: הוא נועד לאספקת שירותים במסגרות שונות ומגוונות, פנימיות, מסגרות יום, מסגרות למוגבלים, מסגרות לנכים, מסגרות לנשים מוכות, מסגרות לאלכוהוליסטים, אנחנו - - -
ישראל אייכלר: גם שם אותו סיפור, אני רק אומר את זה בסוגריים.
<חנן פריצקי: התקציב שלנו שקוף, ידוע, אנחנו מראים כל הזמן איפה אנחנו שמים את הכסף.
<חנן פריצקי: לצערי הרב, בקטע הזה של ביטחון תזונתי אנחנו חסרים.
<חנן פריצקי: אנחנו חייבים להגיד את זה שאנחנו חסרים.
<חנן פריצקי: דיברת על המיזם התזונתי שאנחנו עשינו, זה סוג של מיזם שהוא מבחינתנו מיזם פיילוט, כי אנחנו באמת רוצים להכיר את השוק הזה של הסיפור של ביטחון תזונתי דרך תלושי מזון.
<חנן פריצקי: אנחנו ממשיכים עם הפיילוט הזה, אנחנו עוד לא מתכוונים לסיים אותו כי אני חושב שאין לנו עדיין ממצאים סופיים ואנחנו נמשיך אותו עד סוף השנה, אבל לצערי הרב, התגבש איזשהו נוהל בשנים האחרונות, או מתמיד, שנושא קמחא דפסחא מתוקצב בתקציב המדינה בשיעור מאוד מאוד נמוך ולקראת החגים יש תוספת ממשרד האוצר, בדרך כלל או על ידי שר האוצר עצמו או על ידי ראש ממשלה או על ידי מגעים בינינו, לא רלבנטי כרגע מה, ובסופו של יום התקציב ניתן לקראת פסח, גם לקראת ראש השנה וגם לקראת חג נוסף.
<חנן פריצקי: כך ההתנהלות שלנו מדי שנה.
ישראל אייכלר: מה יהיה השנה?
<חנן פריצקי: השנה אנחנו עדיין, לצערי הרב, במצב שאני לא איש בשורות, אנחנו עדיין לא סגרנו את התוספת השנתית לצורך העניין.
<חנן פריצקי: אנחנו כולנו מודעים ללוח השנה ואנחנו יודעים שהשנה פסח יוצא די מוקדם בלוח השנה הלועזי ועם התקציב זה קצת בעייתי.
<חנן פריצקי: גמרנו לפני כמעט שבוע רק את תקציב 2019.
<חנן פריצקי: 'גמרנו' זה לא בדיוק הנוסח הנכון - -
ישראל אייכלר: הכנתם.
<חנן פריצקי: - - אבל גם זה עם בעיות קשות שאנחנו עדיין מתמודדים איתן.
<חנן פריצקי: בשביל המשא ומתן התגובה של משרד האוצר היא תגובה שאני לא הייתי מצפה שהיא תהיה אחרת.
<חנן פריצקי: יחד עם זה אנחנו לא מקבלים את התגובה הזאת, כי תוספת של 500-400 מיליון שקל ניתנה לטובת שירותים לאוכלוסיות רווחה.
<חנן פריצקי: כל התוספת, כל התוספת עד לשקל האחרון, צבועה לאנשים עם בעיות מאוד מאוד קשות במגוון שירותים שהמשרד מספק ואני לא חושב שמי מאיתנו סביב השולחן הזה היה רוצה שניקח, כמו שאמרת בתחילת דבריך, כסף לצורך העניין מאוטיסטים, מנכים, ממפגרים ונעביר אותו לטובת סלי מזון.
<חנן פריצקי: אני חוזר ואני אומר, אני חושב שהפעילות חשובה, אנחנו נמצאים במגעים כרגע עם משרד האוצר לגבי התוספת ולגבי התשלום לפסח ולחג נוסף.
<חנן פריצקי: כרגע, כמו שאמרתי, בסיס התקציב נמצא אפילו פחות מ-3.5 מיליון שקל, נמצא אפילו 1.3.
<חנן פריצקי: יש עוד כסף שאנחנו אוספים מקופות צדקה וממקומות אחרים והגענו ל-3.7 מיליון שקל.
<חנן פריצקי: אנחנו רוצים, השאיפה שלנו כרגע היא להגיע לח"י מיליון שקלים השנה, בדומה למה שהיה בשנה שעברה, אולי אפילו טיפה יותר ממה שהיה שנה שעברה.
<חנן פריצקי: זה כרגע מה שאנחנו מנסים להגיע אליו בשלב ראשון.
<חנן פריצקי: אני מצטער להגיד כשרגע אנחנו עדיין לא סגורים על המספר הזה ואנחנו נמצאים במגעים עם משרד האוצר, אנחנו מקווים שזה ייגמר בימים הקרובים.
ישראל אייכלר: אני רוצה לומר לפרוטוקול, וגם לך, שכל מה שהזכרת, השירותים שירותים שירותים, הוועדה הזאת מלווה הרבה אנשים בכל השירותים האלה וגם שם, גם בפנימיות, גם בהוסטלים ובכל הסיפור הסוציאלי של מדינת ישראל, נתקלים באותה הבעיה, שיש את כל המנגנונים, יש מיליארדים שנשפכים, אבל כשזה מגיע לפרוטה האחרונה של האוכל ושל הבגד ושל השירות לאותו חולה, אותו נכה, אותו חוסה, אנחנו שוב נתקלים בבעיה של תקציב.
ישראל אייכלר: אין כסף.
ישראל אייכלר: זה לא ייאמן עד כמה מנגנון גדול, אם פעם מישהו יבדוק את המנגנון הבירוקרטי של מדינת ישראל, כמה אחוז מהתקציב הולך על מנגנונים וכמה הולך לשירות עצמו, הפער הוא גדול מאוד.
ישראל אייכלר: אני לא יודע איך זה במדינות אחרות.
ישראל אייכלר: אני לא רוצה לפרט יותר מדי כדי לא לחשוף פונים, גם בתחום הנפשי, בעיקר בבריאות הנפש.
ישראל אייכלר: אגב, זה לא כל כך קשור אליכם אני חושב.
<חנן פריצקי: משרד הבריאות.
ישראל אייכלר: משרד הבריאות.
ישראל אייכלר: גם בתחום המוסדות שלכם.
ישראל אייכלר: אני חייב לציין שאמר לי מישהו מהנזקקים, "הלוואי והייתי נופל במשרד הרווחה, נפלתי למשרד הבריאות לפי הקטגוריה", כך ששם המצב עוד יותר גרוע, אותו תחום.
ישראל אייכלר: שאלתי פעם עובד סוציאלי, "תגיד לי, מה אתה עושה עם החולה הזה בשעה בשבוע שיש לך איתו?
ישראל אייכלר: " מה מתברר, שהוא לא יכול הרבה לתת לו.
ישראל אייכלר: "אנחנו נעשה", אפילו לדבר איתו שעה הוא לא יכול, כי החולה, אין לו סבלנות לדבר איתו.
ישראל אייכלר: בקיצור, שורפים כסף וזמן ואת השירות לא נותנים.
ישראל אייכלר: חרגתי מהנושא שלנו, אבל תחשבו פעם, אתה הרי מנהל אגף התקצוב והכלכלה, תחשבו פעם, כשאתם מתכננים - - -
<חנן פריצקי: אני חייב להגיד שהנושא הזה נמצא על השולחן שלנו כל הזמן ואנחנו כל הזמן מנסים לבדוק את זה.
<חנן פריצקי: דיברת על השוואה בינלאומית, אני חושב שמבחינה זו אנחנו במקום טוב בעולם, מהבחינה הזאת.
<חנן פריצקי: אני חוזר ואני אומר, אנחנו יכולים לעשות הרבה יותר, אנחנו צריכים לעשות הרבה יותר, אנחנו משתדלים לעשות יותר, אנחנו פועלים כל הזמן.
<חנן פריצקי: התקציב של משרד הרווחה, אני חייב להגיד, גדל בעשור האחרון פי שניים, לטובת השירותים האלה.
<חנן פריצקי: אנחנו בודקים כל הזמן את השירותים שמגיעים אלינו.
<חנן פריצקי: יחד עם זה אני חייב להגיד שאנחנו צריכים יותר.
<חנן פריצקי: אנחנו צריכים יותר, אנחנו פועלים שיהיה יותר ואנחנו מנסים לגרום לכך שיהיו שירותים יותר גבוהים, יותר נרחבים, יותר טובים ויותר משמעותיים לאוכלוסיות.
ישראל אייכלר: יש לי שאלה מעשית לגבי בני ברק.
ישראל אייכלר: אמרת שזה פיילוט ואני יודע שבני ברק לא הייתה ועכשיו היא כן נכנסה, זה כבר סודר העניין?
ישראל אייכלר: זה כבר פועל?
<יוכי אילוז: היא בפנים ואני הבנתי שהשבוע תיכנס רכזת שהיא מוסכמת על ראש העיר ועל מנהלת אגף הרווחה.
ישראל אייכלר: ואז מה יקרה עם זה?
<יוכי אילוז: הקצינו לה כרטיסי מזון שהיא יכולה לחלק לאוכלוסייה.
<שלומית אבינח: עד עכשיו זה לא חולק?
ישראל אייכלר: עד היום לא חולק.
ישראל אייכלר: אז מה המספר 136, שאתם שלחתם אלינו?
ישראל אייכלר: יש איזו טבלה ששלחתם לנו.
<יוכי אילוז: זו ההקצאה של הכרטיסים, הראשונית, כן.
ישראל אייכלר: 138 כרטיסים?
<יוכי אילוז: הם צריכים להכניס את המסמכים של המשפחות.
<יוכי אילוז: זה די מורכב, זה לא כל כך פשוט.
<יוכי אילוז: אנחנו עושים את זה הרי כפיילוט.
<יוכי אילוז: לנו יש הקצאה ארצית של 10,830 כרטיסים, כאשר יש לנו 48 יישובים, מתוכם שש ערים חרדיות והכרטיסים מחולקים על פי איזושהי נוסחה שכוללת כל מיני פרמטרים.
ישראל אייכלר: זאת אומרת שבכל בני ברק יש רק 138 משפחות של זכאים?
<יוכי אילוז: זה פיילוט, זה פיילוט לראות אם זה מותאם.
<יוכי אילוז: כל הכמויות כאן הן כמויות שלא קשורות לגודל האוכלוסייה.
<יוכי אילוז: אנחנו צריכים לקבל את תוצאות המחקר - - -
ישראל אייכלר: אבל זה לא חולק עדיין בבני ברק בכלל.
<יוכי אילוז: לא חילקו, כבר חצי שנה זה שוכב שם.
ישראל אייכלר: כמה זה לחודש למשפחה?
<יוכי אילוז: 500 שקל.
ישראל אייכלר: לחודש?
<שלומית אבינח: יקבלו את זה רטרואקטיבית?
<יוכי אילוז: כל משפחה 500 שקל.
<יוכי אילוז: היא יכולה עם 250 שקלים לעשות רכישה בסופר - - -
<שלומית אבינח: כמה?
<יוכי אילוז: 250 שקלים לעשות רכישה בסופר, חודשית, 125 שקלים היא רוכשת מוצרים יבשים, עוד 125 שקלים לפירות וירקות חודשית.
<שלומית אבינח: עכשיו יקבלו את זה רטרואקטיבית?
ישראל אייכלר: יקבלו את זה רטרואקטיבית?
<יוכי אילוז: הכסף - - -
ישראל אייכלר: טוב, אז נקווה.
ישראל אייכלר: אנחנו נעקוב - - -
<אהרון כהן: דרך איפה, דרך משרד הרווחה?
<יוכי אילוז: דרך אגף הרווחה.
ישראל אייכלר: נעקוב אחרי זה, לאו דווקא בישיבה, אנחנו נעקוב אחרי זה.
ישראל אייכלר: בואו נגיע לסיכום.
ישראל אייכלר: את רצית להוסיף משהו, הגברת אילוז?
ישראל אייכלר: לא, אבל אמרת את הדברים פה לגבי הפרוצדורות.
ישראל אייכלר: אנחנו נסכם את הישיבה.