GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת שיהיה מענה לבעיית התחבורה הציבורית בשנת 2018, תקופת המעבר עד לביצוע המכרז שכנראה יתחיל ברבע הראשון של שנת 2019.
ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים תגבור נסיעות עירוניות לסופרבוס בשנת 2018, כבר עכשיו.
ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים לבדוק את העניין של קו 418, שתהיה תוספת נסיעות גם במכרז, למרות שיהיו קווים נוספים.
ישראל אייכלר: רשמנו הודעת מר דרור גנון על פיצול המכרז למכרז עירוני ומכרז בין עירוני ואנחנו מברכים על כך, כי אסור לתת עיר שלמה – אני אומר את זה בעיקרון – לתת עיר שלמה בידי חברה אחת.
ישראל אייכלר: תמיד צריך לפצל - - -
<דרור גנון: תחרות.
ישראל אייכלר: בדיוק, התחרות זה הדבר הכי חשוב.
ישראל אייכלר: הלוואי ובירושלים הייתם עושים את הדבר הזה.
<דרור גנון: זה יקרה באיזה שהוא שלב, אני מאמין.
ישראל אייכלר: סעיף 3 – הוועדה פונה לראש עיריית בית שמש לסייע באופן מידי בהקצאת מקום למסופים, תחנות סופיות ותחנות מנוחה לנהגים, גם ברמה ג' וגם בכל המקומות שמשרד התחבורה דורש את זה ממנו, כי זה לטובת התושבים וכל עיכוב פוגע בתושבים.
ישראל אייכלר: העירייה הבטיחה לאתר משהו זמני – כך אמר לנו נציג סופרבוס – אנחנו מבקשים לבצע את ההבטחה הזאת.
<דרור גנון: אני גם אבדוק את זה.
ישראל אייכלר: זהו?
ישראל אייכלר: הוועדה רשמה את הודעת מר דרור גנון שלא יהיו נסיעות בין עירוניות באוטובוסים עירוניים במכרז החדש.
<שלומית אבינח: במכרז החדש.
<שלומית אבינח: לא תתקיימנה.
ישראל אייכלר: כן, אבל אני מקווה שהנסיעות תקיימנה, כי עד היום אומרים לנו שאם לא תיקח אוטובוסים עירוניים - - -
ישראל אייכלר: הוועדה תקיים מעקב אחרי המכרז ותראה אם יש אפליה בין שכונות או שיש נימוקים ענייניים והיא מבקשת להתייעץ עם התושבים עצמם ולא רק עם הממסד העירוני.
<דרור גנון: תודה רבה לכם.
ישראל אייכלר: אני פותח את הדיון של הוועדה לפניות הציבור על בעיות טכניות ובירוקרטיות המקשות על מלש"בים בלשכות הגיוס.
ישראל אייכלר: מלש"בים, הם מועמדים לשירות בטחון.
ישראל אייכלר: לפני שאני פותח את הדיון אני רוצה לומר שיושב ראש הוועדה קובע, בהנחיית היועצת המשפטית, לפי סעיף 120(ד)(1)(ג) לתקנון הכנסת, שהשמות של כל מי שביקש או יבקש לחסות את השם שלו, כדי שלא ייגרם לו או לזולתו נזק, יהיו חסויים ולא יירשמו בפרוטוקול.
ישראל אייכלר: אם מדובר על קטינים וחסרי ישע זה לפי סעיף 120 לתקנון.
ישראל אייכלר: בכלל, הנושא שאנחנו הולכים לדבר עליו הוא בעצם פניות צבור ולכאורה, בדרך כלל, כשיש פניות צבור, אנחנו מביאים גם את האנשים או חלק מהאנשים שפונים.
ישראל אייכלר: במקרה הזה, הפונים לא היו בטוחים להגיע והיה לנו אחד שכן היה מרַכז בישיבה מסוימת את הפניות וגם הוא, ברגע האחרון, הודיע לנו שהוא לא מרגיש טוב.
ישראל אייכלר: אני לא יודע אם הוא לא מרגיש טוב או שהוא פוחד מאיזו ועדה או משהו אבל אנחנו, יש לנו פה את כל הפניות ואנחנו מדברים רק על עובדות שקיימות.
ישראל אייכלר: אני רוצה להתחיל עם משהו ישן יחסית.
ישראל אייכלר: מבקר המדינה עשה ביקורת בנושא המיון והגיוס בשבט.
ישראל אייכלר: הדוח מדצמבר 2014 ועד לנובמבר 2015, זאת אומרת ממש לפני שנה וחצי והוא כתב: "מתקבלות במיטב מדי יום 6,600 פניות של מלש"בים, כמות עצומה.
ישראל אייכלר: המערכת הממוחשבת לטיפול בפניות של מלש"בים היא מערכת ה-CRM, בטח אתם יודעים מה זה, משמשת את כל הגורמים המטפלים בפניות אלו ב"מיטב" ונמצאו ליקויים באופן השימוש במערכת ה-CRM של כלל הגורמים ב"מיטב", המטפלים בפניות המלש"בים.
ישראל אייכלר: היעדר תיעוד במערכת, סגירת פניות במערכת ללא מתן מענה הולם למלש"ב.
ישראל אייכלר: כתוצאה מכך טפול לקוי במלש"ב.
ישראל אייכלר: עוד נמצא כי המערכת הממוחשבת הזאת אינה מאפשרת להפעיל בקרה על המשך טפול בפניות, לא ניתן לתחקר אותן.
ישראל אייכלר: המצב הזה מקשה מאד על יכולתה של "מיטב" לאתר ביעילות את מיקומן של תקלות בטיפול במלש"בים.
ישראל אייכלר: במרכז המידע והשרות שבלשכה המקוונת של מיטב, יש 43 עמדות שרות, שכל אחת מהן מחוברת למערכת טלפוניה".
ישראל אייכלר: פה הוא מפרט את הדברים איך שזה עובד.
ישראל אייכלר: "ישנם שיבושים רבים ותדירים במערכות אלו.
ישראל אייכלר: כתוצאה מכך מערכות אלו אינן עובדות או נופלות ולא מגיבות כלל.
ישראל אייכלר: הדבר קורה מדי חודש בחודשו.
ישראל אייכלר: התקלות התדירות וההיקף המשמעותי במערכות המקוונות בהכרח פוגע בזמינותו של השרות שנותן "מיטב" למלש"ב".
ישראל אייכלר: בממצאי הדוח, עמוד 1,165 אומר מבקר המדינה "הפניות הטלפוניות של מלש"בים אל "מיטב" מגיעות אל עמדות המוקד הטלפוניות הנמצאות במרכז המידע, במידת הצורך הן מטופלות על ידי נציגי השרות ומטפלים נוספים".
ישראל אייכלר: פה הוא גם מפרט את כל הטכנולוגיה שלא כל כך חשובה לנו.
ישראל אייכלר: "על פי נוהל עבודה לטיפול בפניות, הפניות עשויות להגיע ל"מיטב" בכתב או בפקסימיליה או בדואר אלקטרוני צבאי, או בדואר ישראל, או בדף הפייסבוק או הגעה פיזית של המלש"ב ללשכת הגיוס ומסירת פנייתו.
ישראל אייכלר: על פי הנוהל הוא צריך לקבל תשובה באמצעות תכתובות המובנות במערכת CRM ותישלח בדואר לביתו.
ישראל אייכלר: לפי נוהל זה יש לוודא סגירת הפנייה באופן ברור ותקין, תוך הקפדה על פירוט מדויק של התשובה שניתנה למלש"ב".
ישראל אייכלר: הוא נותן המלצות עיקריות - - - יכולת של מערכת ה-CRM, אגב, האם עוד עובדת ה-CRM היום?
<צחי רביבו: עובד.
<צחי רביבו: תיכף - - -
ישראל אייכלר: כן, אתה תפרט את התיקונים שעשיתם לתחקיר התקלות.
ישראל אייכלר: זה היה ממבקר המדינה.
ישראל אייכלר: מן הפניות שלנו עולה שמלש"בים מתקשים מאד להשיג טלפונית את "מיטב".
ישראל אייכלר: פקס ההתקשרות של "מיטב", שמופיע על המכתבים, לעתים לא מחובר.
ישראל אייכלר: כשמגיעים ל"מיטב" לא מקבלים אישור התייצבות בכתב שהגיעו, אני חושב שזאת הבעיה שעוברת בכל הפניות, שאנשים מגיעים ופתאום מקבלים טלפון או מכתב שהם לא היו, כי במחשב לא נקלט שהם היו.
ישראל אייכלר: בבאר שבע עצמה יש לנו פה כמה וכמה מקרים, שאנשים הגיעו מחיפה לבאר שבע, פעם, פעמיים ובפעם השלישית אמרו להם שזו טעות, זאת אומרת שזה לא היה בכלל במחשב.
ישראל אייכלר: מכתבי "מיטב" לא מגיעים בדואר ישראל אל בתי המלש"בים.
ישראל אייכלר: יש בעיה שהקשר הוא עם ההורים ולא ישירות אתם.
ישראל אייכלר: דרך אגב, היום היה ברשת ב', אם שמעתם, כתבה מזעזעת על בחור חולה סרטן, שמעתם את הסיפור הזה?
ישראל אייכלר: עכשיו, בכל דבר רע צריך לראות טוב.
ישראל אייכלר: מה שאני רואה טוב במערכת הזאת, הבירוקרטית הזאת, שאנשים חושבים שיש פה מגמה מרושעת לטרטר ולדכא, מתברר שזו בירוקרטיה טכנולוגית פשוטה.
ישראל אייכלר: אין פה כוונות רעות אבל כמו שנאמר, הדרך לגיהינום רצופה כוונות טובות.
ישראל אייכלר: אולי נשמע את ההקלטה שהייתה בשידור היום, זה ממחיש את כל המכתבים כמעט, שיש לנו.
ישראל אייכלר: אנחנו נשמיע את זה, תשמעו את זה, זו דקה או שתיים.
<צחי רביבו: אני יכול להשמיע, יש לי את זה בטלפון.
<צחי רביבו: (השמעת ההקלטה) "אני מדברת מלשכת הגיוס, אני מבקשת, הבנתי שאתם בבית חולים - - - בבקשה, בואו, בואו ל"הדסה", תגמרו את הסיפור הזה, די.
<צחי רביבו: אנחנו רק רוצים לדעת מתי יתאים לך כן תוכל - - - שזה יהיה בסדר.
<צחי רביבו: בבקשה - - - לא, אני צריכה.
<צחי רביבו: תפסיקו להטריד.
ישראל אייכלר: מדובר בחולה סרטן שהיה בבית חולים והם ידעו.
ישראל אייכלר: (המשך ההקלטה): הוא לא יכול לפנות אליכם, אני כל הזמן פונה בשמו.
ישראל אייכלר: אז אתה פנית במכתב?
ישראל אייכלר: הכול אני פניתי, כן, כן, כן.
ישראל אייכלר: אז - - - ברור, אז אין בעיה, כל עוד אתה הפונה אני לא יכולה לטפל בזה, אז רק לעדכן אותך שהבקשה מבוטלת, בסדר?
ישראל אייכלר: לא, אני לא מקבל את זה, אני לא מקבל את זה.
ישראל אייכלר: מי שפנה בשמו הוא מיופה כוח שלו.
ישראל אייכלר: אי אפשר, זה לא עובד ככה, אתה יכול גם לשלוח את הפקס - - - אתה תראה שהמבקש בעצמו צריך לבקש בעצמו.
ישראל אייכלר: את רוצה עכשיו לשמוע את זה בקול שלו, שהוא חולה?
ישראל אייכלר: הוא יכול להגיד לך שהוא מסכים עם זה.
ישראל אייכלר: לא, בגלל זה - - - כמה פעמים התקשרתי - - - שהוא חולה, בלי להטריד אתכם.
ישראל אייכלר: הוא חולה, מה זה "הוא לא חולה", זו לא שפעת עם חום ויהיה בריא.
ישראל אייכלר: הוא בחור חולה.
ישראל אייכלר: אני לא - - - אני רק אמרתי - - - כדי שאני אוכל לדבר אתו.
ישראל אייכלר: אני לא ידעתי - - - כתבתי את זה במכתב.
ישראל אייכלר: להזמין אתכם - - - לא - - - שיפנה ללשכת גיוס כמו שצריך ויקבל מענה.
ישראל אייכלר: אבל אתם כתבתם לו אולטימטום לעוד חודש - - - שבוע כבר עבר.
ישראל אייכלר: קיבלתי מכתב התראה שבעוד ששים יום מהתאריך שלמעלה במכתב "אם לא תתייצב נבטל לך את המעמד".
ישראל אייכלר: קודם כל, אני כבר לא מטרידה אותך, אני באה לעזור לך כי אני לא הכרתי.
ישראל אייכלר: לא הכרתם, כתבתי לכם ים של מכתבים, אתם לא מגיבים לשום מכתב.
ישראל אייכלר: הוא צריך לפנות בעצמו.
ישראל אייכלר: בעצמו - - - קודם כל, אל תצעק עליי.
ישראל אייכלר: לא צועק עלייך.
ישראל אייכלר: אתם צועקים עליי.
ישראל אייכלר: תבינו את המצב, תבינו את המצב של הבן אדם.
ישראל אייכלר: בוא נסיים את השיחה.
ישראל אייכלר: שיהיה לך יום טוב.
ישראל אייכלר: או.קי.?
ישראל אייכלר: תסביר לו שהבקשה למעמד לא מאושרת, או.קי.
ישראל אייכלר: ?
ישראל אייכלר: אני לא מסביר שום דבר.
ישראל אייכלר: לא דיברתי עם הילד ואני לא מסביר לו שום דבר.
ישראל אייכלר: אין בעיה, אז אני אציין ששוחחתי עם האבא.
ישראל אייכלר: יום טוב.
ישראל אייכלר: (סוף ההקלטה)
ישראל אייכלר: שיסביר לילד החולה סרטן שאגב נפטר אחרי כמה ימים, שמסירים לו את המעמד של בן ישיבה והבקשה של האב לא מתקבלת, כי היא לא יכולה לדבר אתו כי הוא בבית חולים.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, היא יודעת שהוא בבית חולים אבל הבירוקרטיה, כמו שהיא אומרת "תסתכל בחוק", אני צריכה לדבר עם המלש"ב עצמו.
ישראל אייכלר: צריך לדבר עם המלש"ב עצמו ולא מקבלים מן האב.
ישראל אייכלר: זו מערכת בירוקרטית בלתי אפשרית.
ישראל אייכלר: אני אמנה עוד כמה בעיות מרכזיות שעליהן אנחנו מדברים.
ישראל אייכלר: מסמכי מלש"בים ששלחו בדואר רשום ל"מיטב" וקיבלו אישור קבלה לא התקבלו ב"מיטב".
ישראל אייכלר: זאת אומרת, אדם יש לו אישור של דואר רשום, עכשיו היה לי טלפון ממישהו וגם אמרו לי את השם, שאחיינית שלו הגישה תצהיר שהיא בת דתית ולומדת בבית ספר דתי אז הם אמרו שהתצהיר לא הגיע, בדואר רשום.
ישראל אייכלר: היא חייבת להיכנס לראיון ובראיון שואלים שאלות לא מתאימות בדיוק, כדי לוודא שהיא דתית.
ישראל אייכלר: הבעיה המרכזית היא שלא מקבלים אישור של קבלה של מסמך.
ישראל אייכלר: אם אני היום נכנס לכל עירייה אז יש "התקבל", יש מושג כזה, חותמת, שהגשתי מסמך.
ישראל אייכלר: פה, לא מקבלים אישורים.
ישראל אייכלר: לוועדה הגיעו פניות של מלש"בים שקיבלו צו גיוס בדואר לאחר מועד ההתייצבות בגלל פעילות דואר ישראל וזו בעיה נוספת, שאפשר להגיד שהדואר אינו "הצבי" אלא "דואר הצב".
ישראל אייכלר: לשכות הגיוס לא מוכנות לקבל מסמכים באופן ידני ממלש"בים.
ישראל אייכלר: אנחנו נצטרך לקבל תשובות על השאלות האלו, כי זה מה שאומרים לנו.
ישראל אייכלר: הודעות על התייצבות חוזרת בלשכת גיוס תוך 48 שעות להשלמת פרטים טכניים.
ישראל אייכלר: בדרך כלל מגיעה הודעה טלפונית להורי המלש"ב "אם לא תגיעו תוך 48 שעות אז יהיה לכם צו מעצר".
ישראל אייכלר: וכשהוא רוצה לחזור למישהו אין לו טלפון של מישהו שהוא יוכל להגיע אליו.
ישראל אייכלר: מלש"ב במעמד "בן מהגרים", זה לא הרבה אבל יש הרבה כאלה, אינו מוסדר כראוי.
ישראל אייכלר: קיימת אי בהירות בנושא.
ישראל אייכלר: למשל, בן מהגרים שמגיע מגיל 17 ומעלה, יש לו אפשרות ארבע שנים ללמוד בלי צורך בגיוס אבל אם הוא מגיע בגיל 16.5 אז אין לו את זה.
ישראל אייכלר: בחוץ לארץ הם לא יודעים את זה.
ישראל אייכלר: לא יודעים את זה בשגרירויות בחוץ לארץ אז אומרים להם: זה בסדר, אם הוא בן מהגרים אז ארבע שנים וזה החוק.
ישראל אייכלר: לא אומרים לו שאם הוא מגיע יום לפני גיל 17 אז הוא לא מקבל את הזכאות של בן מהגרים ונשללת ממנו הזכות של בן מהגרים.
ישראל אייכלר: התשובות שנשלחות על ידי "מיטב" למלש"בים אינן מנומקות ואחת הבעיות היא עם אנשים שיש להם בעיות רפואיות ויש לנו במוסדות הרבה אנשים שמשולבים בקהילה, שהם אנשים חולים, אז כשרוצים להגיע עם ליווי של הורה או מבוגר, לא נותנים להיכנס.
ישראל אייכלר: הילד הוא חולה, הוא לפעמים בורח גם וזה כשמביאים תעודות רפואיות מבית חולים.
ישראל אייכלר: יש חוסר הסברה והבהרת זכויות של מלש"בים על רקע חרדי לגבי זכויותיהם.
ישראל אייכלר: יש פה פנייה שאני לא מבין אותה, אולי תסביר לי, מניעת יציאה של מלש"ביות חרדיות שסירבו להשתתף בהליכי מיון שונים.
<שלומית אבינח: אבנר פורת שם.
<אבנר פורת: כן.
ישראל אייכלר: אתה פה, אז תיכף אתה תסביר לנו את הנושא הזה.
ישראל אייכלר: יש לנו גם המלצות אבל על ההמלצות נדבר אחרי שנשמע את צחי.
ישראל אייכלר: קודם נשמע את אבנר פורת.
<אבנר פורת: אבנר פורת, ארגון "חותם".
ישראל אייכלר: מה זה "חותם"?
<אבנר פורת: "חותם" זה ארגון שמתעסק בעניינים ציבורים של זהות יהודית של המדינה ואחד הנושאים שאנחנו מתעסקים בו הוא נושא של גיוס בנות דתיות.
<אבנר פורת: יש הרבה.
<אבנר פורת: אנחנו מטפלים, בין השאר, גם בבנות מצהירות - - -
ישראל אייכלר: תרשה לי אולי להפסיק אותך כי אני רוצה להמחיש עוד עם הבנים, לפני שאני עובר לבנות.
ישראל אייכלר: מכתב אחד, צחי, בלי שם, כותב לנו מישהו, "בני", נקרא לו משה, לא כתוב פה משה, מספר זהות, "לומד בישיבה גדולה באשדוד, עדיין לא בן 18.
ישראל אייכלר: בחודש אב הוא התייצב בבאר שבע, כמו כל בחור, מילא את כל הניירות, היה בראיון וכדומה.
ישראל אייכלר: לאחר מכן הזמינו אותו עוד פעם והוא התייצב שוב בסביבות חודש כסלו ואז אמרו לו שצריך להשלים עוד פרטים.
ישראל אייכלר: בפועל בדקו לו משקל וגובה ושלחו אותו לשלום.
ישראל אייכלר: אתמול קיבלנו טלפון כי עליו להתייצב בתוך 48 שעות.
ישראל אייכלר: שאלנו: מה קרה?
ישראל אייכלר: עדיין לא השלים את הבדיקות הנדרשות.
ישראל אייכלר: אמרתי להם: כבר היו פעמיים, בין היתר גם לקחו משקל וגובה.
ישראל אייכלר: במחשב, הם ענו, לא מופיע ועליו להתייצב בבאר שבע תוך 48 שעות.
ישראל אייכלר: נסענו עוד פעם, בפעם השלישית לבאר שבע.
ישראל אייכלר: הגענו לבאר שבע, אמרו שעליו לעבור בדיקות רפואיות בכדי שיוכלו להעבירו למיון.
ישראל אייכלר: הוא ניסה להסביר שהוא כבר תלמיד ישיבה והציג אישור מהישיבה, ללא הועיל".
ישראל אייכלר: בשלב זה הוא התקשר מתוך לחץ ופחד שהולכים לגייס אותו, צלצל אל העוזר שלנו וכשקראו לו להיכנס לבדיקות רפואיות, אמרו לו: סליחה, זו הייתה טעות ופטרו אותו לשלום.
ישראל אייכלר: אגב, זה מקרה טוב, לא קרה שום דבר אבל למעשה, הוא אומר, טרטרו אותו שלש פעמים לבאר שבע בגלל טעות.
ישראל אייכלר: "אבקש בכל תוקף שיהיו הוראות ברורות ומוקפדות ויירשם במחשב כל ביקור".
ישראל אייכלר: העוזר שלי אמר לו: אל תצא משם עד שלא נותנים לך אישור בכתב שהיית.
ישראל אייכלר: וראה זה פלא, יש מסמך כזה, יש אישור כזה, אפשר לתת אותו לכל אחד, אבל הוא דרש את זה אז הוא קיבל את זה.
ישראל אייכלר: עוד פנייה אחת אבל כמעט אותו הסיפור, מישהו שכבר התייצב פעמיים והוא אומר: אין לי דרך להוכיח אבל הוא התייצב פעמיים.
ישראל אייכלר: גם הוא מבקש שיהיה לו אישור על התייצבות.
ישראל אייכלר: עכשיו, בבקשה, "חותם", אבנר פורת, בבקשה.
<אבנר פורת: בין שאר הפניות שפנו אלינו, עשרות רבות מאד של פניות, היו גם כמה עניינים בירוקרטים וטכניים שאת חלקם יושב ראש הוועדה הזכיר.
<אבנר פורת: מה שאני אבהיר הוא הנקודה הזאת שהיו יותר מפעם אחת מקרים של בנות שהגיעו ללשכת גיוס כי ההצהרה שלהן לא התקבלה וכול', והזמינו אותם לראיונות - - - אותם מקרים שרצו שהן יעשו צו ראשון והציגו להן את זה שאם הן לא יגיעו לצו ראשון אז צו מעצר, כמו שהרבה פעמים שולחים.
<אבנר פורת: והיו מקרים, לפחות מקרה אחד בבאר שבע ומקרה אחד בירושלים, שבנות הודיעו שהן לא מעוניינות לעשות את ההליך הזה ועד כמה שאני יודע, מי שלא עושה צו ראשון יכול להתגייס - - - אחר כך הודיעו להן שאם הן לא משתתפות בהליך וזה היה בבוקר, אז עד ארבע בצהרים הן נשארות בתוך הלשכה ולא יוצאות משם.
<אבנר פורת: הן כמובן לא יודעות מהן הזכויות שלהן אז כך הן עשו ונשארו עד סוף היום.
ישראל אייכלר: למה הן היו צריכות להישאר?
<אבנר פורת: כי הן לא הסכימו לעשות את ההליך של צו ראשון או משהו כזה, את אחד ההליכים שרצו שהן יעשו.
ישראל אייכלר: הן הצהירו שהן דתיות?
<אבנר פורת: הן הצהירו שהן דתיות, לא קיבלו את זה ורצו שהן יעשו צו ראשון.
<אבנר פורת: הן לא הסכימו ואמרו להן: אין בעיה, אתן לא עושות אז תישארו פה עד סוף היום וכך הן נשארו, לא נתנו להן לצאת החוצה.
ישראל אייכלר: אני לא מבין, אני יודע שהחוק אומר שאם היא מגישה תצהיר שהיא דתית אז היא מקבלת אוטומטית פטור.
<אבנר פורת: נכון אבל יש מקרים שהיום מקשים ב"מיטב", בלשכות, על בנות, בגלל כל מיני סיבות, מקום הלימודים שלהן או כל מיני סיבות אחרות שמערערים על הפטור ולא נותנים את הפטור.
ישראל אייכלר: במקרה שאתה מספר היה חשד שהיא מחללת שבת או משהו כזה?
<אבנר פורת: לא מחללת שבת, עד כמה שאני זוכר זה היה משהו יותר בתחום הצניעות, שהיא לא מספיק צנועה, או תמונות שלה באינטרנט שהיא העלתה, לא הכי צנועות ולא היה ערעור על חילול שבת או כשרות.
ישראל אייכלר: לא בגלל שהיא לא באה בזמן או משהו כזה.
<אבנר פורת: לא, לא, לא.
<אבנר פורת: ואז, כשהיא הגיעה לתהליך שדרשו ממנה לבוא לצו ראשון והיא לא הסכימה להשתתף ואיימו עליה בטלפון שאם היא לא תבוא אז ישלחו צו מעצר או משהו כזה, אז היא הגיעה ואז לא נתנו לה לצאת.
<אבנר פורת: היו עוד כמה דברים דומים כמו לקיחת פלאפון ודברים כאלה, הסתכלות בתוך הפלאפון וכל מיני דברים שאני חושב שהרבה מהם מסתכמים במשהו שראש הוועדה אמר, שהמלש"בים, בתור נערים ונערות בני 17 לא מודעים כמובן לכל הזכויות המשפטיות שלהם, מה מותר להם ומה לא, אם אפשר להושיב אותם פתאום לראיון בלי התראה או לא ואם אפשר להשאיר אותם סגורים, אם אפשר לקחת להם את הפלאפון או להסתכל, כל מיני דברים כאלה.
<אבנר פורת: והם באים, הצבא כמובן אומר, אז מבחינתם מה שאומרים עושים ולא מודעים למה שהם זכאים.
ישראל אייכלר: איציק, אנחנו מיצינו.
ישראל אייכלר: הוא מקבל את הפניות.
<איציק פיליפ: נעשה את זה בהדרגה, כדי שנוכל להקיף את הכול.
<קריאה: זה היה - - - בומבסטי, יושב ראש הוועדה.
ישראל אייכלר: הגשנו גם שאלות בכתב ולא קיבלנו תשובות עליהן, אולי תענה עליהן פה, אני אתן לך אותן, מהו הנוהל של הצבא לאישור התייצבות של מלש"בים?
<צחי רביבו: יש לי, אני אתייחס.
ישראל אייכלר: יש לך, יופי, אז בוא, בבקשה.
<צחי רביבו: קודם כל הייתי רוצה להתחיל מן ההקלטה ולמסור את תנחומנו למשפחה.
<צחי רביבו: אני אומר את זה בלב כבד, שמענו את ההקלטה היום.
<צחי רביבו: אני אומר את זה כי לנו זה אובדן חיי אדם וזו נפש יקרה.
<צחי רביבו: ואנחנו נלמד להפיק את הלקחים מן ההקלטה הזו.
<צחי רביבו: מפקד הלשכה התקשר לאבא, התנצל וגם יש פה דברים שאנחנו כארגון רציני, נלמד נפיק ונשפר.
<צחי רביבו: התגובה שלי הייתה כמו התגובה שלָך כששמעתי את הקלטה אז אנחנו, כמי שאמונים על מיטב האנשים במדינה והאזרחים, לא משנה מי הם ומה הם, אותה תגובה הייתה לנו.
<צחי רביבו: אני יכול להבטיח את זה בלב שלם.
<צחי רביבו: סיוון היום הייתה אתי, שמענו את ההקלטה, קודם כל תנחומינו.
<צחי רביבו: אני אתחיל מהאירוע הראשון, מצהירות הדת, ברשותך, ונתקדם לכל השאלות.
ישראל אייכלר: אתה יודע מה מדאיג אותי בהקלטה הזו?
ישראל אייכלר: אני לא חושד שאותה הגברת שדיברה שם, הייתה מודעת שמדובר בילד חולה כזה ויש לי תחושה שהבירוקרטיה היא כל כך אטומה שהיא לא שמה לב למכתבים שם שהוא כותב ומביא מסמכים שהוא חולה.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, אם היא הייתה יודעת קודם מה שהיא ידעה אחר כך, בטוח שהיא לא הייתה מדברת כך, נכון?
<צחי רביבו: כן ואדוני היושב ראש, אני יכול להגיד לך שיש לנו מקרים חריגים כאלה שמגיעים ויש פה היבט של שיקול דעת, לעצור רגע, להרים את זה לשיקול דעת של רמה ממונָה והנושא מקבל את המענה.
<צחי רביבו: יש פה מקרה מאד חריג שהמושג אונקולוגיה לא מוכר לבן אדם שמדבר.
<צחי רביבו: לי ולכל מפקד שקצת עבר, מבין שיש פה אירוע חריג, רגע להקפיא את הטיפול ולהעביר אותו לציר אחר.
<צחי רביבו: עברנו על כל המקרה היום והיה מקום, בהחלט, לטפל בזה אחרת.
<שלומית אבינח: יש נושא של הפקת לקחים.
<צחי רביבו: בהחלט, אמרתי, היו מקרים כאלה שהגיעו והטיפול, אני לא אנקוט פה בדוגמאות, זו לא המהות אבל - - -
<שלומית אבינח: אני רואה, עניין של מונחים רפואיים, השאלה היא אם חייל או מי שעונה, אם יש איזה - - -
<צחי רביבו: אני אסביר, תני לי לעזור לך.
<שלומית אבינח: תסלח לי שאני מתפרצת לדבריך אבל היו לנו דיונים, כל העניין של הדרגות במשרד הכלכלה, עשינו המון דיונים על זה ובהתחלה אנשים היו מדברים והישיבות האלו, זה ענין של הפקת לקחים, מונחים רפואיים או כל מיני דברים, כי אלה חיילים - - -
<צחי רביבו: אני מעדיף לא להיכנס למקרה אבל אם תרצי במשפט.
<שלומית אבינח: הפקת לקחים.
<צחי רביבו: אסביר במשפט.
<צחי רביבו: בין המסמך הראשוני אל מול מה שהועבר בנקודת זמן מסוימת, שברגע שזה הגיע לגורם, זה הועבר לרופא, לא היה פה יותר המשך הליך.
<צחי רביבו: אני מבקש לא לפרט מטעם צנעת המשפחה.
ישראל אייכלר: לא ציינו את המשפחה ולא את השם.
<צחי רביבו: חד וחלק, אני רוצה להביע את תנחומינו ואנחנו ניקח את האירוע הזה בצורה הכי רצינית.
<צחי רביבו: נראה לי שהדברים פה מדברים בעד עצמם.
<צחי רביבו: אני הייתי רוצה רגע לגעת בסוגיית מצהירות הדת.
ישראל אייכלר: להתחיל מהסוף?
<צחי רביבו: אני רשמתי לי.
ישראל אייכלר: זכותך, זכות הדיבור שלך.
<צחי רביבו: ראשית, אדוני, לגבי לחטט בטלפונים, אין לאף אחד זכות במדינה לחטט בטלפון של אחר.
<צחי רביבו: אני אשמח אם תביא את אותו בן אדם פה לוועדה סגורה, כי המקרה שנאמר לא קורה בצה"ל.
<צחי רביבו: אין לאף חייל בצה"ל אפשרות לחטט בטלפון של אחר, של מועמד לשרות בטחון.
<צחי רביבו: אני מרים, בבקשה אליך, אותה מלש"בית שתבוא לפה, תיתן את עדותה, אני מבטיח לך, זה יטופל אבל לא נראה לי שנמצא את בעל התפקיד.
<צחי רביבו: אין דבר כזה, אין הנחיה כזאת, לא בודקים טלפון של אף אחד.
<צחי רביבו: זה קודם כל לגבי האמירה הזאת.
<צחי רביבו: עכשיו ברשות
<צחי רביבו: כם, קצת נתונים.
<צחי רביבו: כמה מצהירות דת יש, בסיכום שנת עבודה 2017 יש מעל 17,000 מצהירות דת.
<צחי רביבו: גם אם ניקח את כל הדוגמאות ונשב פה במקום סגור, אל מול 17,000 מצהירות דת שכל ההצהרות שלהן מגיעות, על פי החוק דרך אגב, או בדואר רשום או שהמועמדת לשרות מגיעה פיזית וזה החוק, אנחנו בעבר עשינו הגמשה והקלה שלצורך העניין ניתָּן שיבוא נציג עם כל ההצהרות דת ללשכות וזה עובד, בדקנו מספר נשים רלבנטי ונתנו לזה את המענה.
<צחי רביבו: קיצרנו בפני הבת את התהליך.
ישראל אייכלר: כבר ארבעים שנה את ההסדר הזה של קבוצות.
<צחי רביבו: מוסד יכול - - - עוד פעם, יש את החוק וניסינו להקל עוד יותר, אפשר לבדוק את הדבר הזה.
<אבנר פורת: צחי, לגבי המשפט שאמרת.
ישראל אייכלר: אני מבטיח לך, אחרי שהוא יגמור.
<אבנר פורת: רק רציתי לשאול, כדי למסור פיזית, היא צריכה להיכנס פנימה.
<אבנר פורת: היא יכולה למסור בשער?
<צחי רביבו: היא צריכה להיכנס פנימה, שלום, אני כך וכך, הנה תעודת הזהות שלי, זה המוסד שבו אני לומדת, זה תצהיר הדת שלי.
<צחי רביבו: היא מגיעה לגורם ואני יכול להבטיח לך שהיו מקרים כאלה.
<צחי רביבו: ברור שכצה"ל עדיף לראות את הבן אדם פיזית אבל יש אורח חיים שהוא עונה על הצהרות החוק ויש תצהיר ולנו אין צורך מהותי בדבר הזה.
<צחי רביבו: אלה ההיקפים וזה התהליך היום.
<צחי רביבו: אנחנו הולכים לתהליך של תיקון בתקנות, למי שמכיר או לא, אנחנו הולכים להנגיש את זה עוד יותר וזה להעביר את זה באמצעות הרשת הדיגיטלית.
<צחי רביבו: קרי, באינטרנט או באתר שלנו.
<צחי רביבו: זאת אומרת שמלש"בית דתיה שלומדת, לא צריכה אפילו להגיע פיזית, היא יכולה לשלוח את התצהיר מצולם, זה חלק מהתיקון שאנחנו עושים, אפשר לבדוק את זה, זה כבר תהליך של חצי שנה ולצורך העניין גם תקבל היזון חוזר דרך הטלפון.
<צחי רביבו: נראית לי הגמשה מאד משמעותית של קבלת הפטור.
<צחי רביבו: לגבי ענין הבדיקות, אני יכול להסביר בקצרה.
<צחי רביבו: יש תהליך בדיקה - - -
ישראל אייכלר: אתם לא מפסיקים עם הפקסים והדואר, כי יש הרבה דתיות שאין להן אימייל.
<צחי רביבו: יש דואר רשום, הגשה פיזית, זה מצב שהקמנו, זה לא לפי החוק, זה לשיקול דעתנו.
ישראל אייכלר: במייל גם?
<צחי רביבו: תהיה אפשרות באפליקציה לשלוח את זה און ליין עם קבלת אישור.
<צחי רביבו: אנחנו עובדים על הדבר הזה.
<שלומית אבינח: לטלפונים כשרים גם יהיה מענה?
ישראל אייכלר: בטלפון.
ישראל אייכלר: אפשר להודיע לה בטלפון?
<צחי רביבו: התצהיר צריך להיות מקורי.
<צחי רביבו: אפשר לבדוק את החוק, זה החוק.
ישראל אייכלר: היא יכולה לשלוח דואר רשום ולקבל בטלפון הודעה שזה נתקבל.
<צחי רביבו: היא יכולה להתקשר למוקד המידע שלנו ולשאול האם התצהיר שלי הגיע או איפה זה נמצא, יש סטטוס לדבר הזה.
ישראל אייכלר: יתנו לה אישור?
<צחי רביבו: יתנו לה אישור אם זה הגיע או לא הגיע, אם נפתחה לה הבקשה או שזה לא הגיע.
<צחי רביבו: אם היא אמורה לקבל פטור היא תקבל פטור ואז את ההודעה על הפטור וכו'.
ישראל אייכלר: גם בטלפון יהיה אפשר?
<צחי רביבו: לקבל את הסטטוס.
ישראל אייכלר: כתשובה, ודאי, ההגשה היא בדואר או במוסד.
<צחי רביבו: גם לבדוק.
<צחי רביבו: לגבי הפיתוח הפיזי, כמו שאמרתי, אפליקציה, אנחנו מחפשים להנגיש את הדבר הזה עוד יותר.
<צחי רביבו: לגבי תהליך הבדיקות, אפשר לבדוק.
<צחי רביבו: ראשית, היה בג"ץ בנושא הזה, שכן מצפה מצה"ל לבדוק את האמיתות של הדברים האלה.
ישראל אייכלר: היה מקרה אחד, כליפא?
<צחי רביבו: היו שני מקרים, כן, קול וכליפא.
ישראל אייכלר: היה שקר גלוי.
<צחי רביבו: אני לא נכנס - - -
ישראל אייכלר: זה מה שבג"ץ אמר.
<צחי רביבו: כן, סיכם בג"ץ שצה"ל כן צריך לבצע את הבדיקות וכן חייב אותן בגיוס.
<צחי רביבו: אנחנו בוועדה אחרת, בחוץ ובטחון, מחפשים את התהליך של ביטול הפטור למי שדיווח במרמה.
<צחי רביבו: זאת אומרת, יש מקרים שמלש"בית מצהירה על אורח חיים אבל הוא נוח להצהרה וחודש אחרי קבלת התצהיר אורח החיים משתנה.
<צחי רביבו: אצל בנים זה לא כך ואצל בנות זה כן כך.
<צחי רביבו: בנושא הזה גם צריך להגיד, אפשר לבדוק את הנתונים עצמם, צה"ל בכל התהליך הזה מקיים תהליך בדיקה מאד מעמיק ושׂם פה עמידה בתשתית ראייתית מאד גבוהה.
<צחי רביבו: אנחנו לא מגיעים למקרים שיש בהם ספק וניתן לבדוק את זה, חד משמעית.
<קריאה: לפטור?
<צחי רביבו: גם כשאנחנו מחליטים לחייב מישהי בגיוס אנחנו יודעים להתמודד עם כל הטענות באופן הכי ענייני ועם תשתית ראייתית.
<צחי רביבו: אפשר לבדוק את הדברים האלה.
<אבנר פורת: ואומרים לה: בגלל - - -
<צחי רביבו: אתה מוזמן לבדוק.
ישראל אייכלר: אבנר, אני מבקש לתת את רשות הדיבור.
ישראל אייכלר: אפילו אני רציתי להגיד משהו ואנצל את פסק הזמן כדי להגיד משהו מהשקפתי.
ישראל אייכלר: אני טוען וזה לא מחייב אתכם בכלל, אני אומר את זה לצורך הפרוטוקול כוועדת צבור.
ישראל אייכלר: אני באופן עקרוני חושב שגיוס בנות חובה יש רק בצפון קוריאה ובישראל ולכן, בת שלא רוצה להתגייס לא צריכה להתגייס וזו השקפתי האישית.
ישראל אייכלר: החוק הבסיסי לא מאפשר לצה"ל, לפוקד, בדקתי את זה, לקבוע לבחורה אם היא דתית או לא.
ישראל אייכלר: החוק אומר שאם היא מצהירה שהיא דתית ואם הצבא יודע שהיא לא דתית אז עם הצהרת שקר הוא יכול לגשת לבית המשפט על הצהרת שקר ואם בית המשפט קבע שזו הצהרת שקר אז זה מבוטל, עד שהגיע הבג"ץ של כליפא.
ישראל אייכלר: מאיפה אני יודע את זה, כי הבג"ץ חרג פה מן החוק שהיה קיים משך ארבעים שנה.
ישראל אייכלר: בג"ץ אמר: רגע, רגע, אם אתה יודע במודע שזו באמת מחללת שבת ויש הוכחות, אז הפוקד יכול לבטל את הפטור, זה הבסיס שאתה מדבר עליו.
<צחי רביבו: זה לגבי סוגיית מצהירות הדת.
<צחי רביבו: אם יש עוד סוגיות אני אשמח לענות על מצהירות הדת, אם לא אני רוצה להתקדם.
ישראל אייכלר: על מצהירות הדת עוד נקודה אחת.
ישראל אייכלר: שמעתי שיש מצהירות דת שהן באמת דתיות אבל הן לא הגישו את זה דרך המוסד או שהדואר הרשום לא הגיע אז מזמינים אותה, מכניסים אותה לראיון ובראיון מדברים אתה על דברים שבחורה דתית באמת לא יודעת לעתים.
<צחי רביבו: אז ראשית אני אסביר - - -
ישראל אייכלר: צריך לאפשר להגיש את המסמכים כמו שאתה אמרת קודם, זה בדיוק טוב ואני רוצה שזה יבוצע, שהיא מגישה את התצהיר והולכת הביתה.
<צחי רביבו: ברשותך, בוא נגע בראיון דת שמדברים עליו כאילו שזה בוחן.
ישראל אייכלר: שאלו אותה אם "שמונה עשרה" היא תשע עשרה ברכות או שמונה עשרה ברכות.