GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל אייכלר: צריך להיות מישהו שאני שואל אותו מה זה זמנית והוא יכול להגיד לי תשמע, עוד שעה יהיה שם כסף או שהוא יגיד לי לא, המכונה מקולקלת תלך למקום אחר.
<שלומית אבינח: צריכים טלפון למי לפנות.
<שלומית אבינח: אין את זה היום, אין טלפונים.
<עינב הכט מאיר: בסדר, אז אנחנו מקבלים גם את ההערה השנייה של הוועדה.
<עינב הכט מאיר: אנחנו נבדוק איזה מידע מוצג כשללקוח נבלע כרטיס ואנחנו נבדוק את האופציה בתכניות העבודה שלנו, אם אפשר להוסיף במסכים טלפון למידע, אם זה לא קיים עד היום.
ישראל אייכלר: הטלפון מאד חשוב.
ישראל אייכלר: וגם תברר את היתרה שלך בטרם אתה מושך.
ישראל אייכלר: רוב האנשים לא בודקים את היתרה ופתאום הוא נשאר תקוע.
<עינב הכט מאיר: אבל לא בהכרח כל כספומט - - -
<טיבי רבינוביץ: להסביר לאנשים לבדוק את היתרה.
ישראל אייכלר: זה לא עולה כסף, נכון?
ישראל אייכלר: בירור יתרה לא עולה כסף.
<עינב הכט מאיר: לא, רק בבנק שלך.
<עינב הכט מאיר: אם אתה מושך באמצעות כספומט אחר - - -
ישראל אייכלר: כספומט אחר בבנק אחר עולה לי כסף לברר יתרה?
<עינב הכט מאיר: אתה לא תוכל לברר את היתרה שלך.
<עינב הכט מאיר: אני חושבת שלא.
<שלומית אבינח: בטח שאפשר.
<שלומית אבינח: בוודאי שאפשר.
<טיבי רבינוביץ: לדעתי בכספומטים שהם לא שייכים לאותו בנק אי אפשר, אבל אפשר לבדוק את זה.
ישראל אייכלר: אבל אני אומר לכם שאפשר, כי אני עושה את זה כמעט כל פעם.
<טיבי רבינוביץ: אבל איך אפשר - - -
ישראל אייכלר: אני בבנק אחד, אני מוציא מבנק אחר - - -
<טיבי רבינוביץ: לא בסניף שלך, אבל בבנק שלך.
<טיבי רבינוביץ: זה מה שאני אומר.
ישראל אייכלר: למשל אתן לכם דוגמא, בנק מרכנתיל מודיע לי בירור יתרה בבנק המזרחי.
ישראל אייכלר: אתה יכול לברר יתרה בכספומט.
<טיבי רבינוביץ: אבל למשל בכספומטים בנקאיים אתה לא - - -
ישראל אייכלר: כספומטים פרטיים אני גם לא יכול לחייב אותם, אבל כספומטים של בנקים, אני יכול להגיד תודיעו.
ישראל אייכלר: אני חושב שזה קיים.
ישראל אייכלר: אני אומר לכם מתוך ניסיון.
<טיבי רבינוביץ: אפשר לבדוק, אין בעיה.
ישראל אייכלר: זה קיים.
ישראל אייכלר: טוב, את סיימת, נכון?
ישראל אייכלר: למי זכות דיבור עכשיו?
ישראל אייכלר: לטיבי.
ישראל אייכלר: טיבי רבינוביץ, מנהל קשרי חוץ, איגוד הבנקים בישראל.
ישראל אייכלר: חשבתי שאתה מכרטיסי האשראי.
ישראל אייכלר: אתה מטעם הבנקים?
ישראל אייכלר: אין לכם כבר היום כרטיסי אשראי, נכון?
<טיבי רבינוביץ: יש לנו עדיין, אבל יש את עמיתי פה שמייצג את כרטיסי האשראי.
ישראל אייכלר: אבל הפרידו בין הבנקים לזה?
<טיבי רבינוביץ: עוד לא.
<טיבי רבינוביץ: זאת אומרת הפרידו בחוק, אבל החוק עדיין לא מיושם.
<טיבי רבינוביץ: זה לוקח זמן עד שמפרידים.
ישראל אייכלר: יש זמן של חלות החוק?
<טיבי רבינוביץ: יש זמן של יישום החוק.
<טיבי רבינוביץ: זה לא כזה פשוט עם כל חברות כרטיסי האשראי.
ישראל אייכלר: זה מאד מעניין אותי, סתם בתור אזרח, זה הצליח ההפרדה הזאת או לא?
<קריאה: צריכים להביא מישהו שיבהיר פה.
<טיבי רבינוביץ: עדיין לא נמכרו חברות כרטיסי האשראי.
<טיבי רבינוביץ: עובדים על זה.
<טיבי רבינוביץ: אבל ההצלחה לא תימדד ב-האם אפשר למכור, אלא גם האם אפשר למכור וגם מה יקרה אחר כך לצרכן.
<טיבי רבינוביץ: זה מה שמעניין.
<טיבי רבינוביץ: אז אפשר לבדוק בעוד כמה שנים.
<טיבי רבינוביץ: אין לי אלא את ההצעות שאתה מציע, אדוני יושב הראש, למעט העובדה שאני חושב שלמרות שזו ועדה לפניות הציבור, לדעתי חסרה אמירה מצדך שחלה גם אחריות על הלקוח לבדוק את מצבו הפיננסי, לבדוק האם הוא יכול להוציא כסף ויש לו יתרה בחשבון.
<טיבי רבינוביץ: לדעתי גם אם פקידי הבנקים מסתובבים עם שלטים ברחובות ויכתבו ליד כל לקוח מה היתרה שלו, זה לא מחליף את העבודה שלקוח חייב להיות אחראי למצבו הכספי.
ישראל אייכלר: למה אני צוחק?
ישראל אייכלר: כי יש פה ועדת חינוך, זה שייך יותר אליהם.
<טיבי רבינוביץ: אני יודע.
ישראל אייכלר: הציבור לא מינה אותי לפניות ציבור כדי שאני אחנך אותו.
<טיבי רבינוביץ: אני מבין את זה.
ישראל אייכלר: הוא רוצה שאני אעזור לו במה שאני יכול.
ישראל אייכלר: אבל אתה צודק, הדברים שלך נרשמים ואתה צודק במאה אחוז.
ישראל אייכלר: אדם צריך לדעת.
<טיבי רבינוביץ: קודם כל זה דבר אחד.
<טיבי רבינוביץ: דבר נוסף שאתה צריך להבין, שכל פעולה כזאת שמתבצעת על ידי הבנק, בין אם זה משלוח SMS ללקוח, ואגב אני מתנגד למשלוח נוסף של SMS ללקוח מסיבה אחת פשוטה.
<טיבי רבינוביץ: לא רק כי זה עולה כסף, אלא בגלל שאתה מציף את הלקוח בריבוי SMS והוא כבר לא יודע מה העיקר ומה הטפל ואז הוא מתחיל לקבל ריבוי SMS, כמו שאתה מקבל מבצעים בסופר.
<טיבי רבינוביץ: אתה לא באמת מסתכל כבר מה יש שם.
<טיבי רבינוביץ: אתה מדפדף ואתה לא באמת יודע.
<טיבי רבינוביץ: ואז נוצר מצב שכשהלקוח הופך באמת למוגבל הוא כבר לא מסתכל, הוא כבר לא יודע, כי יש לו חמישה SMS שהוא קיבל באותו יום מהבנק ואתה מציף אותו במידע שאני לא אומר שהוא לא רלבנטי, אבל אתה צריך להבדיל בין המידע שהוא ממש חיוני והלקוח, כשהוא מקבל את המידע הזה הוא יודע שהוא פותח וזה מקרה מעין מקרה חמור, לבין ריבוי מידעים שזורמים אליו.
<טיבי רבינוביץ: אני חושב שצריך לתת על זה את הדעת.
<טיבי רבינוביץ: ככל שאנחנו נציב את הלקוח בריבוי SMS, אז - - -
ישראל אייכלר: זה לא קשור.
ישראל אייכלר: האמת היא שגם אם אתה צודק, זה לא קשור לבנקים, זה קשור יותר לתרבות של העולם היום, שאדם מוצף היום במידע שהמוח שלו כבר לא יודע לחשוב, הוא לא יודע לקלוט, הוא לא יודע לשלוף.
ישראל אייכלר: אני הייתי עושה בוועדת הבריאות שאני חבר בה, הצעת חוק שאסור להציף אנשים בכל כך הרבה אינפורמציות חדשותיות שאינן רלבנטיות, על איזה דב שמת ביער או איזה, סליחה, אסור להגיד את זה.
ישראל אייכלר: שמעתי היום ידיעה חדשותית דרמטית שדובי הקוטב מאד רעבים.
ישראל אייכלר: זאת אומרת יש היום כל כך הרבה אינפורמציות שאדם מקבל במכשיר לו, בווטסאפים, אם יש לכם ווטאספים אתם יודעים על מה אני מדבר, כך שזה לא שייך בדיוק ההודעה הזאת של הבנקים, שהיא זאת שתציף אותו, אבל בסדר.
<טיבי רבינוביץ: זה דבר אחד.
<טיבי רבינוביץ: דבר נוסף שאני יודע שזה לא ממש מעניין, בסופו של דבר הדברים האלה יש להם עלות לבנקים.
<טיבי רבינוביץ: בין אם להכניס מידע נוסף ולפרסם עוד פתקית על הכספומט, בין אם לעדכן את המסכים.
<טיבי רבינוביץ: הדברים האלה עולים לא מעט כסף.
<טיבי רבינוביץ: אמנם זה מחשבים, אבל את המחשבים האלה צריך לעדכן.
<טיבי רבינוביץ: אלה עלויות תפעוליות שיש לבנקים וזה עולה כסף, מה לעשות?
ישראל אייכלר: עכשיו לחברת כרטיסי האשראי.
ישראל אייכלר: רונן סולומון.
<רונן סולומון: צריכים להבחין בין מצבים שביטול כרטיס האשראי נובע למעשה מצד ג' או במקרה נגיד של הונאה או גניבה או מקרים כאלה שאז חברת כרטיסי האשראי מבטלת את הכרטיס מסיבה שהיא די סבירה.
<רונן סולומון: כלומר שלא יהיה מצב של גניבה וישתמשו לרעה בכרטיס האשראי של הלקוח.
<רונן סולומון: יש כמובן מקרים שהבנק מעביר הודעה לחברת כרטיסי האשראי שיש פה בעיה של היעדר כיסוי ובמקרים כאלה אכן נוצר קשר עם הלקוח ומודיעים לו, ככה שהוא לא ימשיך לגהץ ולהשתמש.
<רונן סולומון: גם לא יוכל לגהץ מן סתם, אבל יש את ההודעה שיוצאת ללקוח.
<רונן סולומון: גם במקרה של בליעת כרטיס או קוד שגוי שהוכנס לכספומט וטעית או משהו בסגנון, אכן יוצא SMS ללקוח ומודיעים לו.
<שלומית אבינח: זה קורה בכל חברות האשראי?
<שלומית אבינח: כלומר חברות האשראי מאוחדות ביניהן?
<רונן סולומון: זה קיים.
<רונן סולומון: עוד פעם, לא בדקתי את כולן עכשיו.
<רונן סולומון: אני יודע שזה קיים ואני יכול גם להגיד את זה ממקור ראשון, כי לי זה קרה.
<רונן סולומון: אני מחזיק שלושה כרטיסי אשראי.
<רונן סולומון: הכנסתי פעם כרטיס אשראי של חברה א' והקשתי קוד של חברה ב'.
<רונן סולומון: עשיתי כמובן ביטול, אבל אחר כך ישר קיבלתי הודעת SMS – דע לך שנעשה שימוש בכרטיסך עם קוד לא נכון.
<רונן סולומון: אז כן יש את הדברים האלה ויש מקרים, שעוד פעם, שאמרתי, שקצין הביטחון של חברת כרטיסי האשראי יוצר קשר עם הלקוח ואומר לו דע לך שזיהינו פעולה חריגה בכרטיס, האם בוצעה גניבה, האם הכרטיס איתן וכן יוצרים איתו קשר.
<רונן סולומון: עוד פעם, זה מטעמי ביטחון, כדי שלא יהיה שימוש לרעה.
<רונן סולומון: אז אלה המקרים.
<שלומית אבינח: אבל אתה מתייחס למקרים של הונאה, אתה לא מתייחס למקרים של אין כיסוי בחשבון.
<רונן סולומון: אז אמרתי את זה מקודם.
<רונן סולומון: כשיש הודעה מהבנק שיש בעיה של העדר כיסוי, אכן מודיעים ללקוח.
<שלומית אבינח: איך?
ישראל אייכלר: מי מודיע?
<רונן סולומון: עוד פעם, תלוי מי הנפיק את הכרטיס.
<רונן סולומון: כלומר אם זה הבנק שהנפיק את הכרטיס, אז הבנק, ואם זה חברת כרטיסי האשראי, אז חברת הכרטיס האשראי מודיעה.
ישראל אייכלר: תגיד לי, לפני שאתם בולעים את הכרטיס, אני לא יודע מי בולע את זה, חברת האשראי או הבנק?
<רונן סולומון: המכשיר האוטומט.
<רונן סולומון: הרובוט.
ישראל אייכלר: הרובוט.
ישראל אייכלר: האם אין צורך להגיד לו אדוני, תיזהר, אין לך כסף, אל תכניס את הכרטיס.
ישראל אייכלר: אם עוד פעם אתה מכניס את הכרטיס הוא יבלע לך.
<רונן סולומון: בדרך כלל זה מופיע לך על המסך שיש לך יתרה למשיכה, עד כמה שאני זוכר.
ישראל אייכלר: כן, אבל לפני הבליעה.
<רונן סולומון: אם אתה מבקש 100,000 שקלים, הוא אומר לך היתרה למשיכה היא 1,000 שקלים.
<רונן סולומון: הוא לא בולע בדרך כלל.
ישראל אייכלר: אבל אם אין לו, כלומר הוא גמר את המסגרת והבנק לא נותן לו, לפני שבולעים לו את הכרטיס, אחד המעמדים המאד מביכים, אולי להודיע לו – אם אתה מכניס עוד פעם זה ייבלע, כי אנא סור לבנק, אסור לך להכניס.
<עינב הכט מאיר: הבליעה יכולה גם להגן על הלקוח מפני שימוש לרעה על ידי גנבים ולכן אני לא בטוחה.
<עינב הכט מאיר: צריך לחשוב על זה קצת יותר לעומק ולבדוק איך זה נעשה, אבל היא גם אמורה להגן על הלקוח.
ישראל אייכלר: כן, אבל הבליעה האוטומטית - - -
<עינב הכט מאיר: מגניבה של כרטיסים.
ישראל אייכלר: גניבה זה משהו אחר, אבל אם אין לו כסף בבנק והבנק הולך לבלוע לו את הכרטיס, המכונה, בגלל שאין לו כסף, אולי צריך לתת לו אזהרה – תוציא את הכרטיס שלך, כי אין לך כסף ועוד פעם אחת זה ייבלע.
<רונן סולומון: בדרך כלל יש הודעה של מה היתרה למשיכה.
ישראל אייכלר: כתוב שם יש לך עוד 200 שקלים, זה אני יודע.
<רונן סולומון: המכשיר לא ייתן לך מעבר לזה.
ישראל אייכלר: לא, הוא לא ייתן, אבל הוא בולע את הכרטיס.
<רונן סולומון: לא תמיד הוא בולע.
ישראל אייכלר: מתי הוא בולע?
<רונן סולומון: כשטועים.
ישראל אייכלר: אה, אם עשית כמה פעמים?
<רונן סולומון: פעמיים קוד שגוי.
<טיבי רבינוביץ: זה קורה כשיש טעויות בהקלדה.
<שלומית אבינח: זה בסדר.
<שלומית אבינח: הדיון לא על זה.
ישראל אייכלר: כשאנחנו מדברים על זה, אז אני נזכרתי שבעצם - - -
<טיבי רבינוביץ: כשיש לך יתרה של 200 ואתה רוצה למשוך 1,000.
ישראל אייכלר: אגב, האדם עצמו טועה הרבה פעמים גם.
<שלומית אבינח: אז בזה שייבלע, כי זה כן הדיון.
ישראל אייכלר: כמה פעמים אפשר לטעות?
<רונן סולומון: עד כמה שאני זוכר פעמיים.
<רונן סולומון: אני זוכר פעמיים, יכול להיות שלוש.
<שלומית אבינח: בשלישית זה נבלע.
<רונן סולומון: יכול להיות.
<רונן סולומון: צריך לבדוק את זה.
ישראל אייכלר: אז אומרת עורכת הדין עינב שאם אנחנו ניתן עוד פעם, אז בטעויות תהיה בעיה.
<שלומית אבינח: אבל זה לא המקרה.
ישראל אייכלר: כן, אז צריך - - -
<שלומית אבינח: אני דיברתי על מקרה אחר.
<שלומית אבינח: אני דיברתי על מקרה שבן אדם הקיש, שוב, כשאין כסף בכספומט ובדיוק באמצע הפעולה הכשיר נסגר והכרטיס בפנים והיה לו כסף בחשבון.
<שלומית אבינח: זה מקרה אחד שכתוב - - -
<טיבי רבינוביץ: זה בעיה טכנית של הבנק.
<שלומית אבינח: אבל הבן אדם לא יודע מאיפה הוא מחזיר את הכרטיס.
ישראל אייכלר: אז את זה ביקשנו.
ישראל אייכלר: היא רשמה את זה, שתהיה הודעה למי לפנות.
<עינב הכט מאיר: אנחנו נבדוק את זה.
<טיבי רבינוביץ: רגע, אפשר להגיד לכם אין בעיה, אבל אני אומר לכם שזה בעיה.
<שלומית אבינח: טיבי, זה קורה.
<שלומית אבינח: זה קורה וקורה הרבה.
<טיבי רבינוביץ: תקשיבי, קודם כל זה קורה.
<טיבי רבינוביץ: אני מודע לזה שזה יכול לקרות, אני לא אומר שכמובן שזה מקרה מצער כשזה קורה וצריך להתמודד איתו.
<טיבי רבינוביץ: יחד עם זאת, אני חושב שמספר המקרים שדבר כזה, קורה – לי לא קרה אף פעם – אבל אני לא אומר שזה לא קורה.
<טיבי רבינוביץ: אני אומר אתם יודעים מה, קורה.
<טיבי רבינוביץ: אני חושב שמספר המקרים שדבר כזה יכול לקרות הוא כמעט אפסי.
<שלומית אבינח: אז אני אספר לך שאני גרה ביישוב קטן - - -
<עינב הכט מאיר: שלומית, אבל את מתקשרת לבנק ברגע שנבלע לך הכרטיס.
<טיבי רבינוביץ: מתקשרים לבנק והבנק פותר את הבעיה.
<עינב הכט מאיר: סליחה שקטעתי אותך, אבל אני אגיד לך מה אני עשיתי.
<עינב הכט מאיר: ברקע שנבלע לי הכרטיס או שלאחרונה איבדתי את הכרטיס שלי, יש לי טלפון, התקשרתי למוקד השירות של חברת כרטיסי האשראי - - -
<שלומית אבינח: אני גרה בגדרה לצורך הפרוטוקול ויש לנו שם בנק אוצר החייל וכל השכונה מושכת מאוצר החייל.
<שלומית אבינח: ואני שומעת שוב ממקור ראשון, מהרבה חברים שלי, ויש כסף בחשבון, שהכספומט נבלע כי במכשיר נגמר הכסף.
<שלומית אבינח: ואז הם שואלים מה עושים?
<שלומית אבינח: אמרתי להם תפנו לבנק שלכם.
<שלומית אבינח: תדרשו.
<שלומית אבינח: אבל אני אומרת שוב, תפנו לבנק, אבל לא לכולם יש שניים או שלושה כרטיסים.
<שלומית אבינח: אנשים משלמים בכרטיס, אז אני אומרת שיהיה להם טלפון למי לפנות, זה הכל.
<עינב הכט מאיר: נכון, אבל אני אומרת גם היום, בפעולה - - -
<שלומית אבינח: כשהבנק פתוח הכל בסדר.
<עינב הכט מאיר: לא, גם כשהבנק סגור יש לך היום את האינטרנט, אתה בודק מה הטלפון של מוקד השירות של חברת כרטיסי האשראי למקרה של גניבה.
<טיבי רבינוביץ: 24 שעות זה לא יכול להיות, שלומית.
<טיבי רבינוביץ: דיברתם על מוקד, הרי בנקים לא צריכים להעמיד - - -
ישראל אייכלר: יש לבנקים מוקדים כאלה.
ישראל אייכלר: לכל בנק יש מוקד כזה, אז סך הכל הפקידה תצטרך לענות לעוד כמה אנשים.
<שלומית אבינח: יש מוקדים 24 שעות.
<טיבי רבינוביץ: בכרטיסי אשראי יש, אבל במקרה של אובדן או גניבה.
<שלומית אבינח: אבל זה כרטיס אשראי.
ישראל אייכלר: אבל לא על כרטיסי אשראי בכספומט.
ישראל אייכלר: יש לכם ממילא אנשים, אז הפקידה תקבל שם הודעה.
ישראל אייכלר: שיהיה מספר טלפון למי צריך לפנות באותו סניף.
<עינב הכט מאיר: כאשר הכרטיס נבלע אין כאן איזה שהוא סיכון שמישהו ימצא אותו.
<שלומית אבינח: זו טרחה לבן אדם.
<עינב הכט מאיר: יש טרחה, זה נכון, אבל - - -
ישראל אייכלר: בדיוק ועל זה אנחנו מדברים.
<עינב הכט מאיר: ברגע שקורית איזו שהיא תקלה, אפשר די בקלות ביום למחרת או בשעות הפעילות להתקשר לבנק.
ישראל אייכלר: אני רוצה להגיע לסיכום, אבל מר בני לבני ביקש לומר משהו.
ישראל אייכלר: יש לך משהו להוסיף?
<בני לבני: כן.
<בני לבני: דיברתם לגבי החזרות שיקים כתוצאה מחוסר כיסוי.
<בני לבני: לא דיברתם על החזרות שיקים כתוצאה מבעיות טכניות, שחלקן בגלל הבנק.
<בני לבני: היום הבדיקה של השיקים נעשית באופן ממוכן, אני מבין, מספיק שהחתימה לא מוצאת חן בעיני המכונה והשיק חוזר.
<בני לבני: אני מדבר מניסיון אישי.
<בני לבני: חוזר לך שיק, ספק או מישהו נתן לך שיק ואתה לא יכול לעבוד - - -, אתה עכשיו צריך להסביר לו למה חזר השיק.
<בני לבני: לפעמים זה שיק מהותי.
<בני לבני: קרה לי לפני מספר חודשים ששיק חזר פעמיים, אחרי שבפעם הראשונה הבנק התנצל שבע פעמים ואמר תפקידו עוד פעם.
<בני לבני: הפקדנו עוד פעם וזה שוב חזר.
<עינב הכט מאיר: אבל זה החזרות טכניות.
<עינב הכט מאיר: הוועדה מוטרדת ממצב שבו הלקוח אחר כך מסומן כמו אין כיסוי מספיק או שזה גורם להידרדרות.
<בני לבני: זה פן אחד.
<בני לבני: אני מבין את תשומת ליבכם, את הנזק שנגרם לאנשים, לשמם הטוב, כתוצאה מזה ששיק חוזר.
<בני לבני: עכשיו זה שקיבל את השיקים, אני לא יכול לבוא ולהסביר לו זה חזר בגלל שהמכונה בבנק לא זה.
<בני לבני: מבחינתנו שיק שלי חזר ואם הוא חזר פעמיים זה נזק כפול.
<בני לבני: אין שום בעיה להרים טלפון במקרים כאלה.
<בני לבני: אתם רוצים, משיק בהיקף מסוים ומעלה להרים טלפון ללקוח - הבנק מרים אלי מספיק פעמים טלפון מיזמתו - ולהגיד לו תשמע, שיק שלך כזה וכזה חזר בגלל חתימה, האם אתה מאשר אותו כן או לא.
<בני לבני: למנוע את אי הנעימות הזאת.
<בני לבני: עוד הערה אחת לגבי ה-SMS.
<בני לבני: אני מקבל עשרות SMS מהבנק כל יום, כי כל הזדהות היום בכניסה למחשב מלווה ב-SMS, כך שה-SMS זה לא בעיה גדולה לבנק לפתור - - -
<טיבי רבינוביץ: אבל אתה יוצר את זה, אתה יודע שאתה אמור לקבל SMS.
<בני לבני: לא חשוב, זה מסיבות אחרות.
<בני לבני: אין שום בעיה לשלוח SMS ובוודאי על מצב שבן אדם עומד על סף תהום, שהולכים לחסום לו חשבון או הולכים להפוך אותו ללקוח מוגבל.
ישראל אייכלר: תודה רבה מר לבני.
ישראל אייכלר: סעיף ראשון – אנחנו מבקשים לרענן את הוראות בנק ישראל לבנקים להתקשר טלפונית ללקוחות שאין להם הודעות SMS ולחייב בכך את כל הבנקים.
ישראל אייכלר: לגבי כרטיסי האשראי, חובת הודעה טלפונית ממנפיק הכרטיס ללקוח שבוטל כרטיסו.
ישראל אייכלר: אנחנו ביקשנו גם לגבי הוראות קבע, שאדם שהוראת הקבע שלו לא מכובד, להרים לו טלפון ולהגיד לו יש סיבה שאנחנו לא יכולים למלא את הוראת הקבע שלך, אנא תיכנס לבנק, תסדר את העניין, אחרת לא נוכל.
ישראל אייכלר: רשמנו את מה שאמרת, שממילא כשמגיעים ל-50% - - -
<עינב הכט מאיר: כן, אנחנו לא התכוונו לעשות הכל - - -
ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים שזה יהיה גם בהוראות קבע, כי יש הרבה אנשים שמאבדים את הוראות הקבע הן מסיבות שאין כסף ואין מסיבות טכניות, כמו שאומר מר לבני.
<עינב הכט מאיר: כן, אבל אנחנו חושבים שאז תהיה בעצם הצפה.
ישראל אייכלר: לא, זה לא כל כך הרבה.
<עינב הכט מאיר: וזה פוגע בפעילות הסדירה ולכן - - -
ישראל אייכלר: אני חושב שלא.
<גדעון מאיר שביט: נבדוק את זה בבנק.
<עינב הכט מאיר: והוא מודיע על זה שהוא מגיע לסף החשבון, אני חושבת שכל דבר מעבר לזה לא יתקבל.
<עינב הכט מאיר: זה מונע את השיבר הראשי, ולכן - - -
ישראל אייכלר: אני בעד מה שאתם עושים לגבי השיבר הראשי, אני לא נגד זה, אני רק מבקש עוד דבר, שאחרי זה אדם צריך לדעת שהיום הוראת הקבע שלו חוזרת ויש לו את הארבע שעות האלה, עד יום הפעילות, לבוא ולהביא כסף.
ישראל אייכלר: זה פשוט שירות מינימאלי ללקוח.
<עינב הכט מאיר: אני לא יודעת אם זה אפשרי.
<עינב הכט מאיר: צריך לבדוק אם זה אפשרי שהוא - - -
ישראל אייכלר: לא אדם שפסלו לו.
ישראל אייכלר: עוד פעם - - -
<עינב הכט מאיר: כשהוא מפקיד כסף בחשבון, אני לא חושבת שזה אפשרי שהוא ירוץ להפקיד - - -
<שלומית אבינח: על מה אתם מדברים, על לפני?
<עינב הכט מאיר: כי בדרך כלל ההודעה לא נשלחת ויש לך זמן לרוץ לבנק ולהכניס כסף.
ישראל אייכלר: למה לא? יש יום עסקים.
<עינב הכט מאיר: זה לא בבוקר ובערב מונע את הפעילות השוטפת.
<עינב הכט מאיר: זה לא קורה ככה.
<עינב הכט מאיר: הפעילות היא שוטפת.
<עינב הכט מאיר: ברגע ש - - -
ישראל אייכלר: אני חושב שהרבה פעמים מקבלים טלפון מהבנק ועד הערב מביאים כסף או שהוא אומר לו אני מביא לך מחר כסף.
<עינב הכט מאיר: טיבי, בהוראות קבע אי אפשר יהיה לעצור את זה.
<עינב הכט מאיר: זה דבר ממוכן.
<עינב הכט מאיר: קיים כסף או לא קיים כסף.
<עינב הכט מאיר: זה לא - - -
ישראל אייכלר: לא, בהוראות קבע.
ישראל אייכלר: מנהל הסניף לא יכול לכסות הוראת קבע כשאין כסף?
ישראל אייכלר: הוא יכול.
ישראל אייכלר: הוא יכול להרחיב את האשראי.
<גדעון מאיר שביט: צריך לבדוק את העניין הזה.
ישראל אייכלר: כן, כן, הוא יכול.
ישראל אייכלר: בוודאי שהוא יכול.
ישראל אייכלר: אתה יכול להגדיל את מסגרת האשראי ולהגיד לו אני מגדיל לך.
<טיבי רבינוביץ: לא, אי אפשר - - -
<עינב הכט מאיר: זה קיים כיום באופן מסוים.
<שלומית אבינח: הלקוח צריך לבקש הגדלה חריגה של מסגרת האשראי.
ישראל אייכלר: זה מעשים בכל יום, שאני אומר למנהל אני מביא לך עד הבוקר, הוא אומר אני מגדיל לך את האשראי.
<טיבי רבינוביץ: כל מקרה לגופו.
<טיבי רבינוביץ: אתה לא יכול ל - - -
ישראל אייכלר: אבל לפחות ההודעה, המידע.
ישראל אייכלר: אני צריך לדעת שהיום אני עומד להספיד הוראת קבע שהיא חשובה לי מאד, שתסבך אותי עם ריביות והצמדות.
<טיבי רבינוביץ: ואז כל סניף ייכנס למשא ומתן עם הלקוח?
ישראל אייכלר: לא, הוא רק מודיע לו.
ישראל אייכלר: אם הוא ירצה הוא יבוא.
ישראל אייכלר: אם הוא לא ירצה, יחזירו לו.
<טיבי רבינוביץ: והבנק אמור לסמוך על זה שמחר בבוקר - - -
ישראל אייכלר: לא, לא, לא, הוא רק אומר.
ישראל אייכלר: הבנק נתן לו הודעה אנחנו מחזירים לך את השיק.
ישראל אייכלר: זה דבר מאד פשוט.
<טיבי רבינוביץ: חבר הכנסת אייכלר, זאת הצעה מאד קשה לביצוע.
ישראל אייכלר: הצעה מאד פשוטה.
ישראל אייכלר: בדיוק כמו בשיק.
<עינב הכט מאיר: אבל גם בשיק אין הודעה שאומרת אתה יכול לבוא ולרוץ.
<עינב הכט מאיר: זאת לא התנהלות פיננסית נכונה.
ישראל אייכלר: אם לא הסברתי את עצמי נכון אז הפרוטוקול יתקן אותי.
ישראל אייכלר: אני לא דורש שהמנהל יתחיל לנהל איתו משא ומתן.
ישראל אייכלר: הוא צריך להודיע לו שהיום בגלל חוסר כסף הוא מחזיר לו את הוראות הקבע 1, 2, 3 בסך הכל והוא כבר יידע מה לעשות.
<שלומית אבינח: הוא לא מנהל איתו משא ומתן.
ישראל אייכלר: לא, אפילו באופן ממוחשב.
ישראל אייכלר: הוא לא צריך לדבר איתו.
ישראל אייכלר: או בטלפון.
<עינב הכט מאיר: אבל אני לא בטוחה שזה ייתן ללקוח את האפשרות לאותה הוראת קבע או לאותו חיוב חשבון.
ישראל אייכלר: טוב, לא משנה מה הוא יעשה.
ישראל אייכלר: אני אומר לכם על מעשים בכל יום, שמנהלי סניפים או פקידים כן מצלצלים לאנשים, כן אומרים להם הגיעה פה איזו הוראת קבע, אני נאלץ.
ישראל אייכלר: ואז הוא אומר חכה, אני מביא כסף.
<טיבי רבינוביץ: זו הוכחה לכך שבמקרים מסוימים כשהסניף סבור שהוא יכול לסייע ללקוח, הרי בסופו של דבר לבנק אין עניין שהלקוח ייכנס לחוב.
<טיבי רבינוביץ: לבנק אין עניין שלקוח שלו יהיה כל הזמן בחוב מתמיד ויתנהל באופן לא תקין.
ישראל אייכלר: אבל לנו יש עניין ציבורי שהוא יידע שהוא בצרה, שהוא בבעיה.
ישראל אייכלר: אנחנו מדברים על מידע, לא מדברים על טובות.
ישראל אייכלר: רשמנו את הודעת בנק ישראל ליידע לקוחות שניצלו את מסגרת האשראי כשירות חובה וללא חיוב עמלה על כך.
ישראל אייכלר: הצבת מידע רלבנטי במקרים של בליעת כרטיס בגלל סיבה טכנית או עקב חריגה בחשבון, כולל מספר טלפון אל מי צריך לפנות כדי לקבל מענה בכל שעות היום.
<עינב הכט מאיר: את זה נברר.
ישראל אייכלר: תבררו את האפשרות הזאת, כי אני יודע שלכל בנק יש מוקד שעובד 24 שעות.
ישראל אייכלר: אז שגם יודיעו על זה.
ישראל אייכלר: מה עוד אנחנו רוצים?
ישראל אייכלר: מה זה לחייב את כל החברות?
<שלומית אבינח: להודיע שיש חריגה בחשבון.
<שלומית אבינח: את כרטיסי האשראי, לא את הבנקים.
<שלומית אבינח: את כל המנפיקים.
ישראל אייכלר: המנפיקים זה הבנקים.
<שלומית אבינח: הוא אמר שלא.
ישראל אייכלר: אז אנחנו מבקשים לחייב גם את חברות כרטיסי האשראי להודיע ללקוח במקרה של חריגה בחשבון.
ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לכולכם שהייתם איתנו.
ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את הישיבה של הוועדה לפניות הציבור בעניין פרסומי מכרזים לתחבורה הציבורית על ידי משרד התחבורה.
ישראל אייכלר: הדיון הספציפי הוא לגבי פניות לגבי בית שמש, אבל אם המשתתפים ירצו להרחיב את העניין, אז בבקשה.
ישראל אייכלר: אנחנו נפתח את הדיון כמו בדרך כלל עם הפונים.
ישראל אייכלר: אני לא רואה את שלושת הפונים שביקשו לבוא.
<שלומית אבינח: הם לא הגיעו.
ישראל אייכלר: אז אנחנו נכבד את גיל, שכתביעה ייצוגית הוא ייצג את הפונים.
ישראל אייכלר: אתה למדת את הנושא של בית שמש?
יעקב גיל: כן, עברנו על המכרז.
יעקב גיל: אני קודם כל רוצה לברך על הגידול המשמעותי שיהיה בשירות בבית שמש וגם על שיפורים שנראים במכרז לעומת שנים קודמות, מבחינת כל מיני אלמנטים של פרסום לציבור ודברים שנכנסו חדשים.
יעקב גיל: יש כמה נקודות שאנחנו רוצים לשים עליהם את הדגש במכרז.
יעקב גיל: נקודה אחת, זה שבעצם מפת השירות המתוכננת, שהיא בדרך כלל גם משתנה, עד שהמפעיל מתחיל לעבוד, נקבעה על סמך סקרים של נוסעים קיימים.
יעקב גיל: זאת אומרת שלא נעשתה איזו שהיא עבודה מקדימה ואפשר עדיין לעשות אותה עד שייכנס מפעיל חדש ולהתאים גם לעשות פיינטיונינג למכרז.
יעקב גיל: בעצם אנחנו מנציחים פה איזו שהיא תמונה של המצב הקיים בשיטה הזאת, כשאנחנו בעצם רק סוקרים את הנוסעים הקיימים ואנחנו לא בודקים גם לגבי צרכים של אנשים שצריכים להגיע ליעדים שלא מקבלים היום מענה וגם לא מגיעים לקהל שלא משתמש בתחבורה הציבורית, ויש גם קהל כזה בבית שמש והסביבה.
יעקב גיל: כך שיש פה איזו שהיא בעיה מובנית ואנחנו פשוט רוצים להתריע על זה עכשיו, כדי שכשתתחיל ההפעלה, אז לא ניתקל שוב בתופעה שתושבים קמים וצועקים – אז לה לא עשיתם את הקו הזה ואנחנו צריכים להגיע לכאן ולכאן.
יעקב גיל: אז אנחנו מבקשים ממשרד התחבורה כן לצאת לאיזו שהיא בדיקה של סקר מוצא יעד לא רק בקרב משתמשי התחבורה הציבורית, כדי באמת להבין את הצרכים של כלל הציבור.
יעקב גיל: אז זאת סוגיה אחת משמעותית.
יעקב גיל: סוגיה שנייה זה הנושא של תוספות שירות במכרז.
יעקב גיל: יש איזו שהיא אמירה לגבי חובה של המפעיל להוסיף שירות, אבל אני יודע שזה מכרזים שנעשו למשל בביתר עילית ובמודיעין עילית.
יעקב גיל: נקבע איזה שהוא מנגנון אוטומטי של תוספת שירות מדי שנה.
יעקב גיל: זאת אומרת במקום להגיע לסוף השנה ולריב עם האוצר, דרור יצטרך לריב עם האוצר על תוספות כאלה ואחרות, מובנית במכרז איזו שהיא תוספת שירות ולאור הגידול הצפוי באוכלוסייה של בית שמש, שהוא גידול דרמטי, אנחנו חושבים שזה ממש מתבקש להכניס את זה למכרז וזה עדיין לא מאוחר, כי זה בסופו של דבר החלטה של המדינה מבחינת המימון.
יעקב גיל: מבחינת המפעיל זה פחות אמור להיות בעיה, במיוחד אם תיפתר סוגית הנהגים.
יעקב גיל: עד סוגיה שמטרידה אותנו זה הנושא של עלייה מכל הדלתות.
יעקב גיל: בעצם כמו במכרזים קודמים, נשאר אותו נוסח שקובע שהמפעיל צריך להיות מוכן לזה במידה וזה יוחלט, אבל בעצם למה לא להחליט על זה?
יעקב גיל: יש מכרז חדש, מצטיידים באוטובוסים, אפשר כבר להכניס את זה כמשהו מובנה במכרז שהוא חובה ובעצם המשמעות של זה היא קיצור של זמני הנסיעה בצורה שגם תסייע לציבור שמשתמש וגם במידה מסוימת למפעיל התחבורה הציבורית, שיחסוך גם זמן תפעול.
יעקב גיל: אז אנחנו חושבים שהסוגיה הזאת צריכה להיכנס באופן משמעותי.
יעקב גיל: יש אזכור במכרז לבנייה חדשה ותוספות של דיירים, אבל זה לא מקבל איזו שהיא אחיזה ברורה לגבי מה בעצם המפעיל נדרש לעשות.
יעקב גיל: מה המדינה תספק לו כדי להגדיל שירות לאכלוס של שכונות חדשות, ושוב, כדאי לפנות.
<דרור גנון: לא הבנתי.
ישראל אייכלר: הוא אומר שיש אלפי תושבים שהתווספו בשנה, שנתיים שלוש וזה לא חושב - - -
יעקב גיל: יש אזכור לזה במכרז.
<דרור גנון: זה חושב, חושב.
יעקב גיל: לפי איך שקראנו במכרז, יש בעצם פרק שמתאר שצפוי גידול, אבל בעצם לא ברורים הצעדים המפעיל צריך לנקוט.
יעקב גיל: אולי זה לא - - -
יעקב גיל: אבל הוא כן צריך להיערך לקראת הדברים האלה ולציין ספציפית את ההסבר בצורה משמעותית.
ישראל אייכלר: יש עוד משהו לאיזו נקודה שלא אמרנו?
יעקב גיל: נקודה אחרונה שאני מקווה שכבר לא מאוחר מדי, אבל שיטת הניקוד במכרזים עדיין נותנת העדפה מאד מאד ברורה להצעת המחיר.
יעקב גיל: במכרז הנוכחי מדובר ב-56% אם אני לא טועה.
<דרור גנון: זה אותו דבר - - -
יעקב גיל: בסדר, אם מסתכלים על הרכיבים של רמת השירות לנוסע וניסיון קודם עם הבקרה, יש כאן שתי בעיות.
יעקב גיל: בעיה אחת זה שבסופו של דבר אנחנו ממשיכים את התופעה הזאת, שהמפעילים מנסים להוזיל את המחיר באמצעות שכר הנהגים ומשרד התחבורה רוצה להילחם בתופעה הזאת.
ישראל אייכלר: ואז אין להם נהגים.
יעקב גיל: דבר שני, נתוני הבקרה.
יעקב גיל: היום הבקרה של משרד התחבורה היא בקרה מדגמית ואנחנו מצפים שהניקוד שניתן במכרז לנושא הבקרה יהיה לא על סמך הבקרה המדגמית, אלא על סמך נתוני ה-GPS שיש אותם למשרד התחבורה.
יעקב גיל: ואני רק אתן כדוגמא שהבקרה המדגמית של משרד התחבורה קבעה למשל שאגד ירושלים לא מבצעת נסיעות בהיקף של פחות מ-2 אחוזים, בעוד שנתונים ה-GPS שהתקבלו בבקשת חופש מידע, מעידים על אי ביצוע של בין 10% ל-18% ובקרה מיוחדת שמשרד התחבורה הוציא בירושלים, הראתה שהנתונים יותר גבוהים משני אחוזים.
יעקב גיל: זאת אומרת גם בקרה שעשיתם מיוחדת בירושלים לקווים מסוימים לכותל או דברים אחרים, הראתה.
יעקב גיל: אז אנחנו מבקשים להשתמש, כשמפעיל רוצה לזכות במכרז, בואו נראה מה ה-GPS שלא אומר ולא מה - - -
ישראל אייכלר: לגבי העבר.
ישראל אייכלר: טוב, תודה רבה לך יעקב.