GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יער אמיר: אנחנו מאוד רצינו לפתח מרכז שירות וירטואלי שיאפשר גם מתן שירות.
ישראל אייכלר: ועדכון הגיל?
<יער אמיר: עדכון גיל וכן הלאה.
<יער אמיר: הבעיה שזה דורש תקציב לא קטן כי צריך לפתח את הטכנולוגיה הזאת לשליטה מרחוק.
ישראל אייכלר: אבל למה אתם.
ישראל אייכלר: למה לא משרד התחבורה?
ישראל אייכלר: אתם מוכנים להשתתף במימון?
<יער אמיר: אף אחד לא מוכן לעזור לנו.
ישראל אייכלר: אבל למה אתם?
ישראל אייכלר: משרד התחבורה צריך לעשות את זה.
יעקב גיל: יש סכנה שאם המפעילים יעשו את זה, זה יהיה אותו מצב שבעצם גרם לבעיה.
יעקב גיל: כל מפעיל פיתח לעצמו את הטכנולוגיה ואז היה צריך פרויקט מיוחד כדי לסנכרן את הדברים.
<יער אמיר: הטכנולוגיה היום משותפת לכולם.
יעקב גיל: היום, אבל לקח לא מעט שנים להפוך אותה לכזאת.
ישראל אייכלר: אני הגשתי הצעת חוק על מרכז שירות של משרד התחבורה.
ישראל אייכלר: הלך משרד התחבורה ועשה מזה חוק.
ישראל אייכלר: שילבתי את החוק שלו בחוק שלו.
ישראל אייכלר: בחוק הזה, מה הבעיה שמשרד התחבורה ישלם לאנשים שלו שיעדכנו את הרב קו באופן שאדם יוכל להיכנס ולעדכן את הגיל שלו ואם הגיל שלו מתאים לתעודת הזהות, אוטומטית הוא מקבל גם את הזיכוי וגם את הכסף הצבור.
ישראל אייכלר: למה אני צריך את זה באוטובוס?
<שלומית עמוס: אני לא יודעת.
<שלומית עמוס: לגבי ההצעה של יער, אני לא מכירה אותה.
<שלומית אבינוח-קואולמן: למה קשיש צריך להגיע למרכז שירות?
<שלומית אבינוח-קואולמן: למה?
ישראל אייכלר: היא הסבירה לך למה.
ישראל אייכלר: כי אין לה טכנולוגיה בשביל זה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לשנות את זה.
ישראל אייכלר: כמה זמן צריך לעדכן מחשב?
<שלומית עמוס: לגבי המעבר שלו לפרופיל ותיק כדי לקבל את ההנחה, אנחנו כן בפיתוח ותוך חודש-חודשיים הוא יקבל אוטומטית את ההנחה.
<שלומית עמוס: אוטומטית יתעדכן לו הפרופיל אבל הכסף שכבר נצבר לו שהוא לא השתמש בו עדיין, הוא יהיה חייב להגיע למרכז שירות.
ישראל אייכלר: עכשיו הקושיה שלי עוד יותר קשה.
ישראל אייכלר: אם כבר עשיתם ואפשר טכנולוגית לעדכן את הגיל שלו, מה הבעיה לזכות אותו בסכום?
ישראל אייכלר: כמו שאת נותנת לו את הזיכוי של ההנחה, תני לו את הזיכוי.
יעקב גיל: יש מגע באוטובוס כך שהנהג ייתן זיכוי.
<יער אמיר: לא.
<יער אמיר: זה אי אפשר באוטובוס.
ישראל אייכלר: זה נראה לי משהו מאוד טכני.
<שלומית עמוס: זה טכני אבל לא מצאנו דרך להתגבר על זה.
<שלומית עמוס: שוב, אם אנחנו באמת נשקול הקמת מרכז וירטואלי.
ישראל אייכלר: יש לכם מרכז שירות, על פי החוק.
<שלומית עמוס: יש לנו מרכז שירות לא וירטואלי.
יעקב גיל: אגב, בתחום של רכב פרטי יש שירות וירטואלי.
יעקב גיל: אתה רוצה לחדש רישיון, אתה לא צריך להגיע למשרד התחבורה.
יעקב גיל: יש היום עמדות שאפשר להיכנס אליהן בסופרמרקטים ובאינטרנט.
ישראל אייכלר: אני ממש מתבייש.
ישראל אייכלר: היה לנו כאן דיון על רישיונות מפלסטיק ומשרד התחבורה רצה את זה והמנכ"לית התערבה.
ישראל אייכלר: התברר לי שיש שני פקידים שהם צריכים לעשות את זה אבל הם עסוקים בפרויקט אחר.
ישראל אייכלר: לקח כמעט שנה לעדכן משהו במשרד התחבורה, משהו שמשרד התחבורה רצה בו.
ישראל אייכלר: לכן אני ממש מתבייש.
<שלומית עמוס: כאן זה לא המקרה.
<שלומית עמוס: לא ניתן לעשות את זה טכנולוגית.
<שלומית עמוס: הכסף על הכרטיס.
<שלומית עמוס: אם אני רוצה להעביר את הכסף לפרופיל אחר - - -
ישראל אייכלר: לא את הכסף בפועל.
ישראל אייכלר: זיכוי.
יעקב גיל: אפשר לשלוח שובר זיכוי.
יעקב גיל: יש היום, כאשר למשל מגישים תלונה ומקבלים זיכוי.
<שלומית עמוס: אז אתה תגיד שכן קיבלו בדואר או לא קיבלו.
ישראל אייכלר: למה לא זיכוי במחשב?
<שלומית עמוס: כי אני חייבת לזכות את הכרטיס עצמו כדי שהוא יוכל לנסוע.
<יער אמיר: זה לא מסובך.
<שלומית אבינוח-קואולמן: למה בנוער זה מתעדכן?
<שלומית עמוס: גם נוער צריך להגיע.
<שלומית עמוס: אם יש לו יתרה, הוא גם חייב להגיע.
ישראל אייכלר: לגבי ילד ונוער.
<שלומית עמוס: כשנוער מגיע לגיל 18 או לסיום שנת לימודים י"ב, לפי המאוחר מביניהם, הוא כבר לא זכאי להנחה של חמישים אחוזים.
<שלומית אבינוח-קואולמן: איך יודעים את זה?
<אליהו יצחק: כתוב בכרטיס.
<שלומית עמוס: לפי הגיל שלו, המערכת מחשבת מתי הוא מגיע לגיל 18 או מתי הוא מסיים שנת לימוד, לפי המאוחר ביניהם.
ישראל אייכלר: אותה מערכת תתחיל לפעול גם לגבי זקנים.
<שלומית עמוס: לגבי זקנים זה יתעדכן אוטומטית.
ישראל אייכלר: לגבי הזיכוי של הערך הצבור שהיה לו.
<שלומית עמוס: הוא יצטרך להגיע למרכז.
ישראל אייכלר: אני חושב שאני לא טועה, למרות שאני לא מבין כלום במחשבים זאת פעולה של יומיים של טכנאי מוצלח.
ישראל אייכלר: בכמה אתה מעריך את זה?
ישראל אייכלר: בעשרים אלף שקלים?
ישראל אייכלר: ב-10,000 שקלים?
<יער אמיר: מבחינת העלות, העלות לא גבוהה.
<יער אמיר: היא כמה עשרות אלפי שקלים אבל ההפעלה של המערך דורשת אנשים.
ישראל אייכלר: מה התקציב של משרד התחבורה?
ישראל אייכלר: עשרה מיליארד?
ישראל אייכלר: עשרים מיליארד?
<שלומית עמוס: אני לא זוכרת.
ישראל אייכלר: אבל מיליארדים.
ישראל אייכלר: באמת, אם אנחנו מדברים על פיתוח שעולה ארבעים אלף שקלים.
<שלומית עמוס: אלה ארבעים אלף שקלים?
<יער אמיר: הפיתוח, כן.
<יער אמיר: ההפעלה של השירות הזה דורשת הרבה אנשים שייתנו את השירות וירטואלית.
ישראל אייכלר: אם את יכולה להעביר למנכ"לית ולכולם שאנחנו מבקשים שזה ייעשה ולא נצטרך לדון בזה שוב כי נדמה לי שהעלות של החדר הזה, החשמל, המזגן והצוות עולה יותר.
ישראל אייכלר: לעמותת כן לזקן, בבקשה.
<יפעת סולל: אני רוצה לומר שזה המשך של חלמאות על פני החלמאות הקיימת כבר בכל הנושא של הרב קו שמחייב אנשים זקנים, לטרטר אותם ולכתת רגליים ולהגיע למקומות ספציפיים שהם מועטים מאוד באופן יחסי.
<יפעת סולל: באמת יש כאן מצב אבסורדי של הנחות שקבועות בחוק, שמוגדרות על פי חוק ושעושים כאילו את כל המאמצים כדי שזקנים לא יקבלו את ההנחות שמגיעות להם.
<יפעת סולל: כדי לקבל את ההנחות, הוא חייב שיהיה לו רב קו וכדי לקבל את הרב קו מלכתחילה הוא חייב להגיע לאיזושהי תחנה עלומה ועכשיו גם אם היה לו רב קו קודם, בשביל הזכות המינימלית של הכסף שהוא כבר שילם, גם בשביל זה הוא צריך לכתת רגליים.
<יפעת סולל: באמת, זה אבסורד על אבסורד על אבסורד של כל המערכת הזאת.
<יפעת סולל: אנחנו בהליך משפטי בעניין הזה.
<יפעת סולל: אנחנו עדיין בעיצומה של עתירה שיש בה צו על תנאי.
<יפעת סולל: אני חושבת שהגיע הזמן שמישהו יעשה סדר בכל הנושא של הרב קו שעובד בצורה בלתי סבירה ובלתי מתאימה למאה ה-21 ויאפשר לאנשים לקבל את ההנחות שמגיעות להם בלי לטרטר אותם שוב ושוב.
<יער אמיר: אנחנו פנינו למשרד, היום זה המשרד לשירותים חברתיים ובזמנו זה היה המשרד לאזרחים ותיקים, והצענו להם - הם שולחים הרי לכל אזרח ותיק תעודת אזרח ותיק – לשלוח בנוסף כרטיס רב קו.
<יפעת סולל: בית המשפט העליון כבר הציע להם את זה.
<יער אמיר: הם אמרו שהם לא יכולים כי הרב קו מחייב שתהיה תמונה ואין להם את התמונות של האזרחים הוותיקים.
<יער אמיר: לכן הם לא יכולים לעשות את זה.
<יער אמיר: הם אומרים שיש את זה במשרד הפנים.
ישראל אייכלר: מה הבעיה להעביר את זה במחשב?
ישראל אייכלר: משרד התחבורה, הצלחנו לחבר בין המחשב של משרד הפנים למשרד התחבורה ורצינו פרס נובל על הדבר הזה אבל הם צחקו עלינו ואמרו שאין בעיה וכי בלחיצת כפתור כל פקיד יכול להיכנס ולקבל.
<יפעת סולל: שופטי בית המשפט העליון הציעו את המודל הזה למדינת ישראל, למשרד התחבורה, ומשרד התחבורה החזיר תשובה שפשוט לא נתנה תשובה להצעה המפורשת של שופטי בית המשפט העליון.
ישראל אייכלר: אגב, אם אני הייתי שר התחבורה, הייתי מדבר עם השרה לשוויון חברתי והייתי אומר לה שאני נותן לה את כל הרשות כי הרי זה קרדיט.
ישראל אייכלר: לשר זה כבוד לתת לזקן את הכרטיס שהנה, יש לך כרטיס הנחה, הגעת לגיל.
ישראל אייכלר: אני לא מבין למה המשרד לא רצה את זה.
ישראל אייכלר: זה נראה לי מוזר.
ישראל אייכלר: אני רוצה לסכם את הישיבה כי אני חושב שכולנו מבינים את הצורך בדבר הזה.
ישראל אייכלר: הוועדה פונה לשר התחבורה לאפשר עדכון כרטיס רב קו מבלי להגיע למרכז שירות ולעדכן את יתרת הערך הצבור באופן טכנולוגי מתקדם.
ישראל אייכלר: לפי מה שהועלה בוועדה, זה לא צריך לעלות כסף רב ולקחת זמן רב.
ישראל אייכלר: אין שום סיבה לעכב את הדבר הזה.
ישראל אייכלר: תוך חודשיים אפשר לבצע את זה?
<יער אמיר: אני לא איש טכני.
<יער אמיר: אני לא יודע.
ישראל אייכלר: אי המידע הטכני שלי מבקש שעד חודשיים זה יסודר.
ישראל אייכלר: אני אעביר את זה כהחלטת ועדה.
ישראל אייכלר: אני אעביר את זה גם לשר.
ישראל אייכלר: הרעיון שהמשרד לאזרחים ותיקים ישלח את ההודעה הזאת, זה רעיון טוב.
ישראל אייכלר: אני לא יודע מה משרד התחבורה יגיד אבל אם משרד התחבורה אינו מעוניין בכך, אנחנו נציע.
<יער אמיר: למשרד לשירותים חברתיים אין את התמונות.
ישראל אייכלר: אבל לכם יש את התמונות, נכון?
<שלומית עמוס: לא.
ישראל אייכלר: על כרטיס הרב קו יש תמונה?
יעקב גיל: יש כמה סוגי רב קו.
יעקב גיל: יש רב קו מזוהה שדרכו אתה זכאי להנחות ואז יש תמונה.
יעקב גיל: גם זאת המצאה ישראלית.
ישראל אייכלר: היות והיום עושים כבר ביומטרי במשרד הפנים, אני מבקש גם ממשרד הפנים להעביר את הקובץ של התמונות של הקשישים.
יעקב גיל: בעולם סומכים יותר על אנשים ולא דורשים תמונות.
<יפעת סולל: זה בדיוק העניין.
<יפעת סולל: למה אי אפשר לקבל את כל ההנחות עם תעודת אזרח ותיק?
<יפעת סולל: למה צריך עוד כרטיס ועוד כרטיס?
<יפעת סולל: על כל דבר צריך כרטיס בנפרד.
ישראל אייכלר: דיברנו על זה פעם.
ישראל אייכלר: בארצות הברית הנחת היסוד של השלטון היא שהאזרח הוא אדם ישר אלא אם כן הוכח אחרת.
ישראל אייכלר: במדינת ישראל, מאז הקמתה, מאז התחילו לחלק תלושים בצנע, כל אזרח הוא גנב עד שיוכח אחרת.
ישראל אייכלר: אין מה לעשות, זאת הגישה הבירוקרטית השלטונית.
ישראל אייכלר: לפעמים זה מגיע לאבסורדים.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת שתהיה אפשרות לעדכן פרופיל סטטוס כרטיס רב קו גם באינטרנט, גם בטלפונים וגם באופן ידני.
ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לכם על שהייתם אתנו.
ישראל אייכלר: אנחנו נעבור לדיון הבא.
ישראל אייכלר: אנחנו נפתח את הדיון של פניות ציבור בנושא העיכוב בסלילת מסילת הרכבת הקלה לבית החולים הדסה עין כרם.
ישראל אייכלר: אנחנו בישיבת מעקב לדיונים שהיו ב-29 במאי ו-27 בפברואר 2017.
ישראל אייכלר: אני חייב לומר לכם שאתמול או שלשום חזרתי מ"הדסה" והיינו תקועים בפקקים ואמרתי לעצמי: אוי לאותה בושה שאנחנו עושים - - - "סקודה" ממוזג ואנשים עומדים שם ומחכים לתחנה ואין רכבת קלה.
ישראל אייכלר: יש כבר את כל השיבושים, כמו שסבלנו 10 שנים מההכנות לרכבת הקלה שפועלת היום.
ישראל אייכלר: כשאנחנו מדברים פה כוועדה לפניות הציבור, אנחנו לא מתכוונים, וזה ברור לכל היושבים פה, שלהיכנס בשאלה מי משני הצדדים שצריכים להגיע להסכם כדי להפעיל את התחבורה הזאת צודק ומי לא צודק.
ישראל אייכלר: אני לא רוצה לקחת את הבדיחה הידועה והשחוקה שרב אחד אמר לנידון אחד: אתה צודק.
ישראל אייכלר: ולשני אמר: אתה צודק.
ישראל אייכלר: אז נכנסה הרבנית ושאלה: איך יכול להיות שהוא צודק והוא צודק?
ישראל אייכלר: אז אמר הרב: גם את צודקת, בעצם.
ישראל אייכלר: זה נראה סיפור שיכול להיות שלשני הצדדים יש צדדים ואנחנו לא יכולים להיכנס ולא רוצים להיכנס ואפילו לדעת את הפרטים המקצועיים והטכניים והכספיים.
ישראל אייכלר: אנחנו בסך הכול מייצגים את האדם שעומד בתחנה, אני חושב עליו כל הזמן כדי שלא תשכח, גם אם אני נוסע ברכב פרטי.
ישראל אייכלר: בדיון האחרון צוין כי תאריך סיום המשא ומתן וחתימה על ההסכם צריך להיות ב-15 ביוני 2017 וטוב שעשו תאריך יעד כדי לזרז את העניין הזה שנסחב כבר כמה שנים במשאה ומתן עצמו.
ישראל אייכלר: אפילו הגיעה אלי בקשה מטעם המדינה וגם מטעם "סיטיפס" לדחות את הדיון שרצינו לעשות כדי לא להפריע לצוותים לשבת, זה מאוד מאוד חשוב – לא נמצא פה מי שהיה מטעם משרד התחבורה.
ישראל אייכלר: מי כאן נציג משרד האוצר?
<איתי חגי: אני.
ישראל אייכלר: אבל היה פה מישהו אחר.
<איתי חגי: הראל שליסל.
ישראל אייכלר: הוא אמר:
ישראל אייכלר: חבל על כל שעה שאתה מעסיק אותנו עם הוועדה כי אנחנו רוצים להגיע להסכם.
ישראל אייכלר: פתאום נודע לנו שיש פיצוץ במשא ומתן על קו הרכבת הקלה – לא הפיצוץ הראשון.
ישראל אייכלר: דיברנו בוועדה עם המנהלת אם לעשות דיון או לא.
ישראל אייכלר: אמרתי שאני לא מוכן לעשות דיון כדי שלא להוות צד של לחץ על איזשהו צד במשא ומתן, כאילו אנחנו פה - - - וחיכינו.
ישראל אייכלר: אבל עכשיו, כשנודע לנו שכבר הסתיים המשא ומתן ובעצם לא תהיה רכב קלה בעוד כמה שנים בדרך ל"הדסה", אמרנו שכוועדה ציבורית אנחנו חייבים - - -
<זוהר זולר: רק תיקון, ברשותך.
<זוהר זולר: תהיה רכבת קלה, השאלה מי יעשה אותה.
ישראל אייכלר: אני מדבר בשנתיים הבאות.
<שלומית אבינוח-קואולמן: עשרים ותשע, ארבעים ואחד.
ישראל אייכלר: טוב שהכנסת אותי לעצם העניין.
ישראל אייכלר: כשהייתם פה דובר שאם, בעזרת השם, אתם תחתמו עד ל-15 ביוני, אז תוך שנתיים, 29 חודשים, יהיה בקרית יובל ואורה; ו-41 חודשים עד "הדסה".
ישראל אייכלר: זאת אומרת, התחלנו את הספירה מ-15 בנוני.
ישראל אייכלר: אם עכשיו אתם לא חוזרים למשא ומתן ולא מנסים להגיע להסדר לא לחבר את הנושא של "הדסה" עם כל התכניות הגדולות והטובות שיש למקומות אחרים, אז אנחנו מפסידים עוד שנתיים בתחנה.
ישראל אייכלר: זה מעשה שמצדיק, לדעתי, את ההתערבות של שר האוצר ושל שר התחבורה.
<זוהר זולר: ברשותך, רק עוד תיקון אחד קטן בנושא הזה.
<זוהר זולר: בתרחיש ב' – בתרחיש א' שהוא לעשות את זה ביחד, זה היה מביא רכבת ל"הדסה" במהירות האפשרית, חד משמעית – תרחיש ב' אמנם איננו עומד בלוחות הזמנים שדיברנו עליהם קודם, אבל העיכוב הוא לא עיכוב בסדרי גודל של 41 חודשים.
<זוהר זולר: אנחנו מדברים על 29 חודשים ממועד הגעתו של זכיין "הקו הירוק" שיגיע לירושלים, דהיינו תחילת 2020.
<זוהר זולר: אז 29 חודשים מביאים אותנו לאמצע 2022 – זה מועד הפתיחה – מהסיבה הפשוטה שעכשיו אפשר לעבוד על כל המקטעים בבת אחת ולא על קטע אחר קטע.
<זוהר זולר: בפעם הקודמת שדיברנו אמרנו 29 חודשים מקטע ראשון; 41 חודשים כל הקו כולו.
<זוהר זולר: עכשיו עובדים על המקטעים כמקטעים שלמים ועל כולם ביחד ולכן אפשר לקצר את לוחות הזמנים ל-29 בסך הכול עבודה מסילתית.
<זוהר זולר: בגלל שהגעת הקרונות לירושלים היא צוואר בקבוק, 29 חודשים מאפשרים לקרונות חדשים להגיע ולהפעיל את הרשת במלואה.
ישראל אייכלר: זוהר, אני מאוד שמח בדברים שלך אבל הלוגיקה שלי קצת איטית.
ישראל אייכלר: אני לא יודע איך תכנית שאמרתם – אתה יודע מה, בוא נתחיל את הדיון ותסביר את זה יותר ברור כדי שגם ילד כמוני יבין איך מ-41 חודשים מינימום הגענו ל-29 חודשים.
ישראל אייכלר: אבל אני רוצה להמשיך את הקו הזה.
ישראל אייכלר: אני חושב שאם וכאשר צריך התערבות של השרים, למרות שהשרים, מבחינתם בצדק – אני איש פוליטי והם אנשים פוליטיים – לא רוצים להיות מעורבים בוויכוחים המקצועיים והכספיים והעסקיים כדי שלא תבוא אי פעם איזו "תכנית 4000" ויחקרו אותם למה הביאו קרונות אלה ואחרים, הם רוצים שיוכלו לבוא ולהגיד: אני לא יודע, לא ידעתי, לא שמעתי, לא הייתי מעורב, השארתי את זה לפקידים.
ישראל אייכלר: והם צודקים בזה.
ישראל אייכלר: אבל זה כל זמן שזה עובד.
ישראל אייכלר: אבל ברגע שיש פיצוץ ויש נתק, אז אולי הם צריכים להתערב כמו שאנחנו עושים.
ישראל אייכלר: לא להיכנס לתוך הוויכוח מאה מיליון אלה או אחרים, אלא חייבת להיות עבודת סלילה, נסיעה, הפעלה של רכבת בדרך הכי מהירה שאפשר.
ישראל אייכלר: זאת מטרת הישיבה.
ישראל אייכלר: עכשיו אתן זכות דיבור לזוהר.
ישראל אייכלר: בוא תמשיך את הרעיון של איך אנחנו עושים.
<זוהר זולר: ברשותך אומר שני דברים, מה קורה בשלב הביניים עד שיגיע זכיין חדש של "קו ירוק" ואיך אנחנו מתכוונים לעמוד ב-29 חודשים במקום 41.
ישראל אייכלר: אז אם אתה רוצה ללכת לפי הסדר, בוא תתחיל מהתחלה – מה קרה?
ישראל אייכלר: לחמה לא נחתם ב-15 ביוני?
<זוהר זולר: כאמור, הגיעו נציגי המדינה יחד עם נציגי "סיטיפס" לפריצת דרך בערב פסח, שם באמת הותוו עקרונות מוסכמים על שני הצדדים.
<זוהר זולר: נכנסנו לדיונים בעצימות גבוהה מאוד: מעל 26 מפגשים מלאים, ימים מלאים, בהם אנו פוגשים אלה באלה.
<זוהר זולר: שתי הקבוצות ניסו להגיע לניסוח ההסכמות שהתקבלו על ידי שולחינו.
<זוהר זולר: לצערנו, ב-15 בחודש, שזה באמת היה התאריך הסופי ועמדנו על כך, לא הצליחו הצדדים לגשר על הפערים שהתגלעו והיו פערים גדולים מדי.
<זוהר זולר: עד כדי כך גדולים שאי אפשר היה, גם לא בעצת שולחינו – החשב הכללי של מדינת ישראל, ראש אגף תקציבים, משרד התחבורה, עירית ירושלים – כל החברים הללו היו בסוד הדברים ולא הצליחו לגשר על הפערים המאוד גדולים.
<זוהר זולר: ביומיים האחרונים, ב-14 וב-15 ביוני, ישבנו במשרדי "ענבל" בראשותו של סגן החשב הכללי, מר נחמיה קינד, יחד עם נציגי "סיטיפס" ו"אלסטון" בניסיון להגיע לעמק השווה.
<זוהר זולר: כל המחלוקות היו על השולחן.
<זוהר זולר: ניסינו לעשות את המיטב בין שני הצדדים אבל זה לא צלח.
<זוהר זולר: עכשיו אי מקבל את אמירתך שלא להיכנס לסיבות ולדקויות ולעשות פוסט מורטם לנושא הזה, אבל כישלון הוא כישלון וזה סוף סיפור בנושא הזה.
ישראל אייכלר: יכול להיות שהייתה שאלה של המתנה של שבועיים לבדיקה נוספת של הרשימות וההצעות?
<זוהר זולר: "סיטיפס" ביקשו לדחות את המועד מ-15 ביוני בשבועיים כך שחברת "אלסטון" הצרפתית תצליח לגייס את כוח האדם הבכיר שלה להגיע לישראל.
<זוהר זולר: בגלל שהמדינה ציינה את ה-15 ביוני כבר מערב פסח כמועד סופי למשא ומתן וכי לא התחלנו בתאריך הזה לעשות את המשא ומתן אלא בסוף 2014, ראתה המדינה סוף לתהליך.
<זוהר זולר: כאמור, צריכים להבין שהמחלוקות שהתגלעו לא היו פעוטות.
<זוהר זולר: הן היו דרמטיות ומסיביות.
<זוהר זולר: לתחושתנו ולהבנתנו היה מספיק זמן כדי לפתור את המחלוקות הללו אך כמור לא הצלחנו לגשר עליהן.
ישראל אייכלר: לא חשבתם שהשבועיים האלה יכולים להביא פתרון כי חשבת שאלה בעיות קשות מדי לפתור תוך שבועיים?
<זוהר זולר: הבעיות שעלו והיו על השולחן, מבחינתנו, בחלקן היו קשורות לחברת "אלסטון" ובחלקן היו קשורות ל"סיטיפס", וכוח האדם והבכירים של "סיטיפס" נמצאים פה בארץ, לא צריך להביא אותם מחו"ל.
<זוהר זולר: גם את הבעיות האלה לא הצלחנו לפתור במהלך התקופה הזו ולכן השבועיים הנוספים האלה לא היו, ככל הנראה, תורמים מאומה מבחינתנו.
<זוהר זולר: בסופו של עניין, סופיות ההליך וקבלת החלטה חייבים להיות בהמשך למה שדיברנו גם פה בוועדה שלך.
<איתן טי: נזכיר שזה היה גם תאריך סופי אחרי כמה פעמים שכבר היה תאריך סופי.
<איתן טי: כלומר, זו לא פעם ראשונה שנתנו דד-ליין.
<איתן טי: נתנו דד-ליין ואז עוד הארכה ועוד דד-ליין ועוד הארכה ועוד דד-ליין ועוד הארכה ואז, בשלב מסוים, הגיע הזמן לעצור.
ישראל אייכלר: היות והתחלת לדבר, אז תמשיך הלאה.
ישראל אייכלר: אז המשה ומתן התפוצץ – אנחנו עוד נחזור לזה – אבל נניח שהתפוצץ.
ישראל אייכלר: עכשיו, מה הלאה?
ישראל אייכלר: מה עושה עכשיו היהודי שעומד בתחנה בקרית יובל?
<זוהר זולר: כדי לסבר את הדעת, מדינת ישראל שינתה את התקליט, שינתה את הכיוון – כבר לא יודעים היום מה זה תקליט – שינתה את הדיסקט - - -
ישראל אייכלר: גם לא יודעים.
<שלומית אבינוח-קואולמן: גם זה כבר - - - תחפש משהו אחר.
<קריאה: דיסק-און-קי.
<זוהר זולר: אין לי יותר אמצעים.
<זוהר זולר: שינתה את הלך הרוח - - -
ישראל אייכלר: נחזור לפלטה של הגרמופון.
<זוהר זולר: שינתה את צורת החשיבה: הרבה יותר אחריות והרבה יותר סיכון עברו למדינה מבחינת קידום הפרויקטים האלה.
<זוהר זולר: בערך 75% מעבודות ההנדסה האזרחים שמבוצעות היום בפרויקט רכבת קלה, מבוצעות על ידי המדינה באמצעות גורמים כאלה ואחרים.
<זוהר זולר: סליחה שהבאתי שוב אמצעים שהם Lo-Tech, אבל אשמח להעביר אליכם.
<זוהר זולר: בסופו של עניין, אם אנחנו מסתכלים על הדרך מקצה אל קצה, מקצה רחוב – אנחנו רואים בתוך הדרך היום שהמדרכה, שוחות העצים, ריהוט הרחוב, המסעה, החניה – הכול נמצא במצב הסופי.
<זוהר זולר: זאת אומרת, שהציבור מבחינתו קיבל רחוב מושלם לחלוטין.
<זוהר זולר: מה עוד הוא קיבל?
<זוהר זולר: הוא קיבל אי-תנועה שרוחבו כ-7 מטרים, כי בתחנות זה מתרחב קצת יותר.
<זוהר זולר: בתוך אי-התנועה הזה עתידה הרכבת לנסוע בעתיד, לכשתיסלל.
<זוהר זולר: זאת אומרת, מבחינת ההפרעה לציבור, הגענו לסיום ההפרעה מבחינת העבודות שמתבצעות כל העת.
<זוהר זולר: לכשיגיע זכיין שיקים את המערכת המסילתית, הוא יעבוד בתוך תוואי אי-התנועה מבלי להפריע לשגרת החיים.
ישראל אייכלר: לא ביטלתם פה את החניות לכל התושבים?
<זוהר זולר: לא.
<זוהר זולר: לא היו גם קודם.
<זוהר זולר: אלה שדרות נווה יעקב.
ישראל אייכלר: חשבתי שאתה מראה את קריית יובל.
ישראל אייכלר: בקריית יובל לקחתם?
<זוהר זולר: האם תרשה לי לגשת ולהראות?
ישראל אייכלר: תראה את זה.
ישראל אייכלר: אנחנו בדיון.
ישראל אייכלר: זה גם דיון בשידור אז כדאי שתראה את זה גם לצופים.
<זוהר זולר: רחוב הנרייטה סאלד, היא מדרכה מושלמת, כולל שוחות העצים.
<זוהר זולר: רחוב מושלם, מסעה מושלמת, נתיבי נסיעה וכולי ואי-תנועה מרכזי – כאן הוא אי-תנועה צדי – שבו תיסלל הרכת.
<זוהר זולר: זאת אומרת, מבחינת הציבור ומבחינת הרחוב, גם החנייה הזו היא חנייה שנסללה באמצעות הפרויקט שלנו.
<זוהר זולר: זאת אומרת שמבחינת הציבור, רמת ההפרעה הגיעה למקסימות ומעכשיו יש הקלה.
<זוהר זולר: אי-התנועה הזה הוא שטח העבודה היחיד בו תעבוד הרכבת.
<זוהר זולר: בנוסף, יפורקו מספר לבנים בצדדים על מנת לשתול את עמוד החשמולת.
<זוהר זולר: מדובר בעבודות קטנות ולא בעבודות רחבות, ולכן אנחנו מקווים שזה מהווה, קודם כל, הקלה ובשורה מבחינת הציבור ברצף העבודות.
ישראל אייכלר: יש ביטוי ביידיש "זוך טרייסט מיט חלושעס", אני לא יודע איך מתרגמים את זה לעברית, להתנחם בעילפון.
<זוהר זולר: ביידיש זה נשמע יותר טוב.
ישראל אייכלר: מה שאתה מראה לי פה זה שאין רכבת.
ישראל אייכלר: זאת עובדה.
ישראל אייכלר: את "הגששים" אתה בטח מכיר.
ישראל אייכלר: הוא אומר: אתה רואה פה את התמונה?
ישראל אייכלר: פה רבין, פה גנדי.
ישראל אייכלר: אז הוא שואל אותו: איפה אתה?
ישראל אייכלר: אז הוא עונה לו: אתה רואה פה עץ, אני מאחורי העץ.
ישראל אייכלר: זה מה שאתה מראה לי.
<זוהר זולר: העובדה המרכזית היא שבסופו של עניין, כמו שאמרנו, הדאגה שלנו היא ללקוח הקצה וזה התושב, משתמש התחבורה הציבורית.
<זוהר זולר: אבל אסור לשכוח שגם הדייר שגר בקרבת מקום, לא רק משתמש התחבורה הציבורית אלא גם הדייר, גם לו חשוב לדעת שהוא חווה עבודות ויש להן סוף ומסגרת ברורה.
<זוהר זולר: זה מה שהדגמתי כאן.
<זוהר זולר: בנוסף ובמקביל לנושא הזה, אנחנו נמצאים במכרז של "הקו הירוק" מה שאנחנו קוראים Jnet, הוא מכרז בין לאומי ולכן נתנו לו את הכותרת הזו.
<זוהר זולר: התפקיד של המרכז הזה הוא מכרז בין לאומי לסלילת מסילה, רכש קרונות ומערכות.
<זוהר זולר: ביום ראשון בלילה, ב-23:30 ליתר דיוק, פרסמנו סט של תשובות לשאלות המציעים והפונים ושם פורסם שתכולת ההארכות ושלוחות של ה"קו האדום" הועברה והיא עכשיו חלק מאותו "הקו הירוק".
ישראל אייכלר: ה"קו האדום", למען הצופים בשידור, זה לכיוון "הדסה" ולכיוון נווה יעקב.
<זוהר זולר: ושוב, ברשותך, אראה לך – סליחה על העזרים הדלים – ה"קו האדום" עם הארכותיו, ו"הקו הירוק" שיצא למכרז ועכשיו מכיל בתוכו גם את החלקים הללו, לביצוע, לקרונות ולמסילות.
<זוהר זולר: זכיין "הקו הירוק" עתיד להגיע אלינו, אם הכול יעבור כשורה וכשהכול יעבור כשורה, בתחילת 2020.
<זוהר זולר: מה יקבל בתחילת דרכו?
<זוהר זולר: כאן אני מסיים על מנת להשביע את דעתך בנושא ה-29 חודשים.
<זוהר זולר: בגלל שההארכות ושלוחות עוברות עכשיו תהליך של עבודה של חברת "מוריה", החברה העירונית, להקמת התשתית המכינה, כולל מכרז שכבר יצא לתחום "הדסה" לאחר שחתמנו על הסכם במהלך התקופה הזו.
<זוהר זולר: חתמנו על הסכם חיובי לכל הצדדים.
<זוהר זולר: ההסכם הזה הוליד מכרז שחברת "מוריה" יצאה בו ואנחנו עתידים לקראת הרבעון האחרון, הרבעון הרביעי של שנה זו, להתחיל עבודות במתחם "הדסה" כולל עבודות הכנה לקראת רכבת שתגיע.
ישראל אייכלר: כמו שיש עכשיו באזור קריית יובל?
<זוהר זולר: בדיוק אותו רעיון.
ישראל אייכלר: אז העבודה תמשיך עד "הדסה"?
<זוהר זולר: כולל "הדסה".
ישראל אייכלר: מתי מתחילים את העבודה הזאת?
<זוהר זולר: ברבעון האחרון של השנה הזו.
ישראל אייכלר: תאגיד תאריך.
<זוהר זולר: עכשיו אנחנו נמצאים במכרז.
<זוהר זולר: יש שלושה חודשי מכרז, פחות או יותר.
<זוהר זולר: אנחנו מדברים על - - -
ישראל אייכלר: זאת אומרת בסביבות סוכות.
ישראל אייכלר: אוקטובר.
<זוהר זולר: פחות או יותר.
ישראל אייכלר: זאת אומרת שעד סוף החורף כבר תהיה תשתית?
<זוהר זולר: העבודות שם הן עבודות שייקחו הרבה זמן.
<זוהר זולר: אלה עבודות שיימשכו זמן ארוך.
<זוהר זולר: מה הן יולידו?
<זוהר זולר: לכשיגיע זכיין "הקו הירוק" עם המסילות והקרונות וכולי, הוא לא יצטרך לחכות, כמו שאמורה הייתה "סיטיפס" לחכות, שמקטע "הדסה" יהיה מוכן.
<זוהר זולר: הוא יקבל כבר את מקטע "הדסה" מוכן.
<זוהר זולר: תשתית רציפה.
<זוהר זולר: לכן הוא יוכל לעבוד בתשתית רציפה ולכן העבודות יימשכו 29 חודשים ולא 41 כמו שצפינו קודם.
<שלומית אבינוח-קואולמן: לא הבנתי כלום.
ישראל אייכלר: תגידי בקול.
ישראל אייכלר: למה את מפחדת להגיד?
ישראל אייכלר: היא אמרה שלוש מילים.
<זוהר זולר: ואני חשבתי שאני בסך הכול בסדר.
ישראל אייכלר: אל תרגישי לא בנוח, כי גם אני עדיין לא הבנתי איך ב-29 חודשים זה יהיה אם תעשה את זה החברה החדשה.
ישראל אייכלר: ואם הייתה עושה את זה "סיטיפס", כולל את מה שאתה אוצר עכשיו, את ההרחבה עד "הדסה" ונווה יעקב, זה ייקח 41 חודש.
<זוהר זולר: "סיטיפס" יכולים היו להיכנס לעבודות בהדסה רק בעוד 24 חודשים.
<זוהר זולר: אם היינו חותמים על הסכם ב-15 ביוני, יכולים היו "סיטיפס" להיכנס ל"הדסה" רק בעוד 24 חודשים.
<זוהר זולר: כי חברת "מוריה" מבצעת את העבודות המכינות.
<זוהר זולר: ככל שאין לנו את "סיטיפס", בעוד 24 חודשים, זה מביא אותנו ל-2020 עת בואו של זכיין "קו ירוק", הוא יכול להיכנס מיום ראשון למקטע כולו, מ"הדסה" ועד נווה יעקב.
ישראל אייכלר: אבל "מוריה" עושה לך רק את התשתית הקרקעית, נכון?
<זוהר זולר: הכול.
<איתן טי: "סיטיפס" לא יכולה להיכנס לפני כן.
<זוהר זולר: אי אפשר להיכנס לפני.
<זוהר זולר: זה בטור ולא במקביל.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, בכל מקרה, גם אם היה לך הסכם עם "סיטיפס", "מוריה" הייתה צריכה להתחיל באוקטובר את העבודה?
<זוהר זולר: אמת.
ישראל אייכלר: אז אתה אומר שהזמן ש"מוריה" עושה את הסלילה, זה זמן נתון שאי אפשר להתווכח אתו, זה אורך הסלילה ו"מוריה" צריכה לגמור.
<זוהר זולר: רק בסיום העבודות האלה יכולה המסילה להיכנס.
ישראל אייכלר: ואז, אתה אומר, לא היה הבדל בין אם זה "סיטיפס" או אם זו חברה - - -
<זוהר זולר: יש הבדל.
<זוהר זולר: לגבי "הדסה".
ישראל אייכלר: לגבי "הדסה" ונווה יעקב.
ישראל אייכלר: גם נווה יעקב אותו דבר?
<שלומית אבינוח-קואולמן: מכרז "ירוק" ו"אדום" ביחד?
<שלומית אבינוח-קואולמן: תיקנתם את המכרז?
ישראל אייכלר: הם הולכים לעשות מכרז משותף.
<זוהר זולר: "הקו הירוק" כבר היה עם פוטנציאל לקבל אליו את הארכות השלוחות.
ישראל אייכלר: בשעתו אמרו פה אמסלם ואחרים שיש עניין שהנסיעה תהיה ברצף אחד עם אותה חברה.
ישראל אייכלר: איך פתאום זה יהיה?
ישראל אייכלר: חברה אחרת תבוא מפה לפה להסיע את הנוסעים ל"הדסה" או לנווה יעקב?
<זוהר זולר: עדיין שוקלת המדינה ובוחנת את האפשרויות.
<זוהר זולר: בהסכם הזיכיון יש דרכים גם להתמודד עם הסוגיה הזו.
<זוהר זולר: אפשרות אחת היא להגיע במשא ומתן על ה"קו האדום" על רצף הפעלה.
<זוהר זולר: אשרות שנייה היא לממש מנגנון שקיים בהסכם הזיכיון שנקרא buyback, לרכוש בחזרה.
<זוהר זולר: המדינה רוכשת בחזרה את הפרויקט מ"סיטיפס" בתנאים מסוימים שמוגדרים בהסכם הזיכיון.
ישראל אייכלר: כמה זה במיליארדים?
ישראל אייכלר: ככה, בקטנה?
<זוהר זולר: עם 3 יחידות המתמטיקה שעשיתי, קשה לי.
<שלומית אבינוח-קואולמן: יש פה אנשי אוצר.
ישראל אייכלר: אבל מדובר פה במיליארדים, נכון?
<איתן טי: זה תלוי בהחלטות שיהיו בהסכמה או בדיון בבית משפט.
ישראל אייכלר: לא משנה, בכל מקרה זה מיליארדים.
<איתן טי: לא בטוח.
ישראל אייכלר: נו, אז כדאי?
<זוהר זולר: רק כדי להרגיע - - - נשמע דבר מאוד מאיים אבל מה קרה פה?
<זוהר זולר: המדינה רכשה באמצעות הסכם PPP – ה-BOT הזה, מה הוא עושה - - -?
<זוהר זולר: הוא פורס את התשלומים שלהם זכאית "סיטיפס" לאורך שנים, 26 שנה.
<זוהר זולר: מאיפה הם מקבלים את התשלום הזה?
<זוהר זולר: מהנוסע, מכרטיסים.
<זוהר זולר: מה עושה המדינה?