GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<גבי ועקנין: איך אפשר להכיר בדבר הזה?
<יוכי אילוז: רואה החשבון שלכם מכיר עד עשרים אחוזים מהעלות.
<גבי ועקנין: למה הוא מכיר בעשרים אחוזים ולא בשלושים אחוזים?
<יוכי אילוז: זה סוג של דבר שהוא הסכים לקבל.
<יוכי אילוז: זה לא תלוי בנו.
<יוכי אילוז: זה עניין של נוהל.
<יוסף ויטמן: אם עמותה תגיש תצהיר של העמותה ויבואו לבדוק.
<יוכי אילוז: תכינו פנייה.
<יוכי אילוז: אני יכולה להעביר את זה לייעוץ המשפטי.
<גבי ועקנין: זה האבסורד הכי גדול בעניין.
<גבי ועקנין: אנחנו מביאים תרומות, משקיעים מאמצים להביא תרומות.
<יוכי אילוז: כן, אבל אתה צריך להבין שאם אני לא אדע את היקף התרומה, איך אני אדע שבאמת קיבלת בסדר הגודל הזה?
<גבי ועקנין: תצהיר חתום על ידי עורך דין ורואה חשבון שאכן מה שאנחנו מדווחים זה כך.
<יוכי אילוז: אני מוכנה לבדוק את זה.
<גבי ועקנין: המע"מ שהעמותות משלמות למוצרים, לסלי המזון, הוא הרבה יותר מכפי שמקבלים.
<גבי ועקנין: העמותות תורמות למדינה הרבה יותר מאשר הן מקבלות.
ישראל אייכלר: אתם לא מקבלים החזרי מע"מ.
<גבי ועקנין: ודאי שלא.
<גבי ועקנין: זה מגיע למשרד האוצר.
ישראל אייכלר: אתה רוצה שיהיה פטור ממע"מ?
<גבי ועקנין: שלא ייתנו ולא יקבלו.
<גבי ועקנין: לא לתת ולא לקחת.
<גבי ועקנין: שעל הסלים האלה שאנחנו מחלקים, לא נשלם מע"מ ואנחנו לא צריכים תקציב לכך.
ישראל אייכלר: בחוק יש מקבילה על משהו שלא משלמים עליו מע"מ?
<קריאה: יש מושגים כמו למשל רכישת אמבולנס פוטר ממע"מ.
<קריאה: כל מיני צרכים הומניטריים שפטורים ממע"מ.
ישראל אייכלר: אם יש משהו דומה, אני יכול לפנות למשרד המשפטים, אבל אתה מביא לי אמבולנס כדוגמה, אתה מבין שזה לא המקרה.
ישראל אייכלר: לגבי משפחות, רצית לומר לגבי ההרחבה.
ישראל אייכלר: היום אתם נותנים לפי נפשות או תוספת מיוחדת?
<יוכי אילוז: במבחן התמיכה של סלי מזון, אנחנו מאפשרים למשפחות מעל חמש נפשות הגשה של יותר מסל אחד.
<יוכי אילוז: להגיש בתצהיר של הדיווח.
<יוכי אילוז: זה מעוגן במבחן התמיכה.
<יוכי אילוז: במבחן התמיכה של קמחא, לא רצינו לעכב את הפרסום ולעשות שינויים ואז בכלל היינו חורגים, לכן השארנו את זה כמו שזה.
ישראל אייכלר: מה זמן לוקח להוסיף שורה?
<יוכי אילוז: זה לא להוסיף שורה.
<יוכי אילוז: זה סיפור קצת יותר מורכב.
ישראל אייכלר: משנה שעברה הייתה לנו שנה שלמה.
<יוכי אילוז: בזה הם לא עשו את השינוי.
ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים גם את השינוי הזה, כמו שביקשנו בשנה שעברה.
<יוכי אילוז: לדעתי זה צריך להיות עם פרופורציה של תקציב.
ישראל אייכלר: לתקצב את זה.
<יוכי אילוז: אם יהיה לי תקציב של 14 מיליון, בשנה הבאה הוא יגיד לי שאני נותנת לו שקל.
ישראל אייכלר: ברשותכם, אני רוצה לסכם את הישיבה.
ישראל אייכלר: הוועדה לפניות הציבור דנה בנושא קמחא דפסחא והיא קוראת למשרד האוצר ולמשרד הרווחה לפרסם מיד בעיתונים את הסכום המקסימלי לסיוע לקמחא דפסחא ולחג נוסף על מנת שהעמותות יוכלו להגיש את הבקשות.
ישראל אייכלר: אנחנו נבקש לפרסם את הסכום עליו הודיע כאן נציג משרד האוצר של 18 מיליון שקלים ולא 13 מיליון שקלים כפי שידוע כאן.
ישראל אייכלר: אנחנו נפנה במכתב לשר האוצר ולשר הרווחה לגבי הקיצוץ שנעשה בתקציבי סלי המזון עבור פיילוט ההזנה.
ישראל אייכלר: לקחת מעניים ולהעביר לעניים, זה עוול גדול מאוד ואנחנו חושבים שאם רוצים לעשות פיילוט הזנה, זה מאוד חשוב, אבל לקחת תקציב אחר ולא מכספי העניים.
<שלומית אבינוח קואולמן: אתה מדבר על ה-400 אלף.
<יוכי אילוז: זה לא פיילוט.
ישראל אייכלר: פיילוט ההזנה.
<יוכי אילוז: זה פרויקט קבוע שאנחנו עובדים אתו שנים.
<יוכי אילוז: יש לנו שלושה תחומים: קמחא דפסחא, סלי מזון חודשיים ומסגרות הזנה.
<יוכי אילוז: אלה שלושת התחומים של הסיוע במזון.
<יוכי אילוז: במסגרות הזנה, תמיד זה היה מתוקצב רק מהשוטף ומוועדת העיזבונות.
<יוכי אילוז: בגלל הסכום הנמוך, ביקשנו שיהיה סביר, אחרי שכבר הגישו עמותות.
<יוכי אילוז: אנחנו לא יכולים להגיד להן שאין תקציב, הגשתן לחינם, לא יהיה.
ישראל אייכלר: המשרד יוסיף תקציב ולא ייקח מקמחא דפסחא.
<יוכי אילוז: זה מה-18.
<שלומית אבינוח קואולמן: לקחו 600 אלף.
ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים שלא יהיה הקיצוץ הזה.
ישראל אייכלר: אנחנו רוצים לקבל את רשימת 36 הישובים ולברר האם בני ברק נמצאת ברשימה, ואם לא, מדוע היא הוצאה מהרשימה.
ישראל אייכלר: אנחנו גם מבקשים לתת את סלי המזון לפי גודל המשפחה ומספר הנפשות ולהוסיף תקצוב כדי לאפשר למשפחות גדולות יותר לקבל יותר מסל מזון אחד.
ישראל אייכלר: את העבודה האמיתית אתם עושים בשטח.
ישראל אייכלר: אנחנו רק מנסים לסייע.
ישראל אייכלר: אני פותח את הישיבה של הוועדה לפניות הציבור שזומנה לשעה עשר ורבע, כמעט רבע שעה איחרנו בגלל התור שיש בשער פלומבו והאורחים לא הגיעו, אז אנחנו לא יכולים לחכות יותר, אנחנו נפתח את הישיבה.
ישראל אייכלר: הנושא הוא עיכוב סלילת מסילת הרכבת הקלה לבית החולים הדסה עין כרם וזו ישיבת מעקב לדיון שהיה ב-27.2.2017.
ישראל אייכלר: אני רוצה להגיד שאתמול נסעתי מהדסה לעיר ועברתי את השכונה הזאת, מהמפלצת עד בית וגן, ממש כואב הלב כמה שנים כבר השטח באמצע הכביש תפוס, כבר שמו אפילו כורכר וגדר, שגם לא יוכלו לחנות כנראה, זה ממש עוול גדול מאוד.
ישראל אייכלר: הוועדה שהייתה ב-27.2.2017 הייתה מאוד סוערת כי משרד התחבורה וסיטיפס ומשרד האוצר היו בסכסוך ממושך שכולו על גבם של האזרחים ועשרות אלפי תושבי ירושלים ממתינים עדיין להמשך קו הרכבת הקלה להדסה עין כרם ושכונות דרום העיר.
ישראל אייכלר: אני שומע בתקשורת, ראיתי איזה ידיעה לפני כחודש, שיש איזה שהיא הסכמה בין האוצר לסיטיפס על הארכת קו הרכבת הקלה בירושלים.
ישראל אייכלר: אנחנו נברך על זה, אם כי בעניין של המחיר אנחנו לא יכולים להתערב ולא אמורים להתערב, גם לא יעזור לנו להתערב.
ישראל אייכלר: אורך הקו הנוכחי הוא 13 קילומטר מפסגת זאב להר הרצל.
ישראל אייכלר: זה עלה 4.3 מיליארד שקל, כך שאנחנו לא יכולים להעריך את המספרים האלה, אם באמת הגיעו להסדר על 80 מיליון, אני לא יודע מה המשמעות, אני רק יודע ש-140,000 נוסעים כבר נוסעים על הקו הזה, הקו הזה משרת היום 140,000 נוסעים ביום.
ישראל אייכלר: אגב, זה יותר מהציפיות שמישהו חשב שיהיה כל כך מהר.
ישראל אייכלר: ההסכם שנחתם בין המדינה לסיטיפס כבר נחתם לפני 15 שנה במודל BOT, החברה קיבלה זיכיון למשך 27 שנים להפעלת הקו הראשון של הרכבת הקלה בירושלים.
ישראל אייכלר: היו טענות קשות בדיון הקודם בעניין ניהול המשא ומתן והפערים בין הצדדים נראו גדולים ובלתי אפשריים, אבל מאז שהוועדה התכנסה, מבלי להיכנס למשא ומתן עצמו ובלי להיות בצד אחד של המעורבים, כבר אפשר לומר שהדיון הציבורי הועיל שהם יישבו ביחד ויגיעו לאיזה שהוא הסדר.
ישראל אייכלר: אנחנו מאוד מקווים שהישיבה הנוכחית תזרז את זה עוד יותר, למרות שהישיבה נדחתה מספר פעמים בהתאם לבקשת הצדדים.
ישראל אייכלר: היות שאין לנו מטרה לעכב, אלא לזרז, אז נתנו להם זמן לשבת והם באמת ישבו, אפילו הישיבה הזאת נעשית - - - אמרתי שננסה לעשות אותה בקצרה ועשיתי את זה מוקדם כדי שהם יוכלו לשבת עד התאריך שהם קבעו ליעד, לגמור את ההסכם, נדמה לי שזה בסוף החודש, ב-15 ביוני, בעוד שבועיים, אז אני באמת רוצה שהם יגיעו להסדר.
<שלומית אבינוח-קואולמן: הסדר וחתימה.
ישראל אייכלר: הסדר וחתימה, בטח.
ישראל אייכלר: בדיון הקודם נטען כי הצעת סיטיפס עומדת על 355 מיליון יורו עבור שדרוג הקו האדום, המדינה רצתה לשלם 310 מיליון.
ישראל אייכלר: 45 מיליון יורו ביני לבינך מה היא.
ישראל אייכלר: הערכות המדינה לעלויות היו בין 20% ל-30% נמוכות מהמחיר שסוכם עם הזכיין.
ישראל אייכלר: עד שהם יגיעו אני רוצה לומר שהיה פעם חשב של האוצר שאמר שבמדינת ישראל כביש שצריך לעלות 10 מיליון עולה 20 מיליון והוא אף פעם לא מבין מדוע.
ישראל אייכלר: אז אני מבין שהמסורת נשמרת בכל זאת, שקו שצריך לעלות שליש נמוך מהמחיר - - - אבל זה מה שסוכם כנראה עם הזכיין.
ישראל אייכלר: לזכותו של הזכיין ייאמר שהוא לא מפר הסכם, הזכיין קיבל לפני 15 שנה מתנה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לחשוב בקול, מה הסיבה שהמדינה תמיד חושבת, כמו שכולנו חשבנו, מי זה המדינה?
ישראל אייכלר: שלא יהיה להם 140,000 איש ליום ונצטרך לסבסד אותם ונצטרך לממן אותם ונצטרך לעזור להם להחזיר את ההשקעה, בסוף התברר שבמהירות גדולה מאוד הם קיבלו את ה-140,000.
ישראל אייכלר: אותו סיפור היה לנו עם כביש 6, היינו בטוחים שאנחנו צריכים לשלם למשקיעים בכביש 6, גם מיליארדים, הרבה סבסוד והרבה עזרה כדי שהם יוכלו לממן את ההשקעות.
ישראל אייכלר: התברר מהר מאוד שהם כבר מעל ומעבר לכל הצלחה.
ישראל אייכלר: אז היינו צריכים להיות חכמים, מכביש 6 ללמוד על סיטיפס, ומשם ללמוד לעכשיו, לא לקחת כאילו כמובן מאליו שהם צריכים להפסיד כך וכך ואנחנו צריכים לשלם מכספי העניים למשקיעים.
ישראל אייכלר: אתה רוצה להגיב על זה?
<איתן טי: אני אשמח להתייחס.
<איתן טי: קודם כל אני שמח שהתוצאות של הפרויקטים עם משרד התחבורה הן חיוביות, אני רק אזכיר שיש רק פרויקטים שבהם תחזיות שלנו היו לא נכונות.
<איתן טי: רק עכשיו עשינו למשל חניוני חנה וסע בעקבות עבודות הרכבת הקלה בתל אביב, השקענו בזה כספים רבים, עשרות מיליונים של שקלים, שבדיעבד התברר שהציבור לא בחר בזה, הוא לא שם את הרכב בחניוני חנה וסע, הוא לא השתמש בשאטלים חינמיים שהמשרד נתן כדי להגיע למוקדי התעסוקה.
<איתן טי: כלומר לשמחתנו רוב הפרויקטים מצליחים והציבור לוקח אותם, אבל יש מקרים שאנחנו מנסים לתת שירות והציבור לא לוקח.
יעקב גיל: השאטלים האלה לא היו שירות לציבור, הם לא תוכננו בהתאם לצרכים.
<איתן טי: הם היו מתוכננים לצורך והוא באמת לא נתן את המענה, אני מסכים איתך.
<איתן טי: אם הציבור בחר לא להשתמש כנראה שהם לא היו - - -
יעקב גיל: אם שולחים ציבור לחניון שנמצא מחוץ לעיר ומעריכים - - -
ישראל אייכלר: חזקה על ציבור שהוא משתמש במשהו שנותנים לו חינם.
ישראל אייכלר: אם הוא לא משתמש אז סימן שלא הגיעו ליעדים הנכונים.
<איתן טי: אני רק מביא את זה כדוגמה ש - - -
ישראל אייכלר: שלפעמים השקעות - - -
<איתן טי: והדבר השני שרציתי לציין, שהתחזיות של 140,000 היו התחזיות המקוריות של המדינה, המספר הזה זה באמת המספר שהגיעו אליו, התחזיות התגלו כנכונות.
<איתן טי: התחזיות המקוריות דיברו על האזור הזה של - - -
<קריאה: אנחנו עדיין מתחת לרשת הביטחון.
ישראל אייכלר: הם עדיין מפסידים?
<קריאה: אנחנו על גבול רשת הביטחון, שזה אומר ש - - -
ישראל אייכלר: מטרת הדיון הזה זה יותר דיווח, לדווח לוועדה ולכנסת ולציבור איפה עומדים עם ההסכם ולזרז את המזורזים, שכבר סוף סוף נתחיל לראות, לא רק עד המפלצת, מי שיודע מה זה המפלצת, הבובה הזאת בקרית יובל, שלא יחשבו שזה משהו מפחיד, ובעיקר איך ממשיכים משם להדסה.
ישראל אייכלר: זאת המטרה, זה היעד.
ישראל אייכלר: אתה רוצה לענות ממשרד התחבורה?
<איתן טי: אני חושב שזוהר ישמח להתייחס.
<איתן טי: אני רק אגיד מילה אחת על - - -
ישראל אייכלר: זוהר זולר, משנה למנכ"ל-תכנית אב לתחבורה, תן לנו קצת מידע.
<זוהר זולר: בוקר טוב, סליחה על האיחור.
<זוהר זולר: מבחינת ההתקדמות שלנו בפרויקט הארכות ושלוחות, גם בפעם הקודמת אנחנו הגענו ודיווחנו על כך שהמדינה נמצאת בשלבים שונים של משא ומתן מול הזכיין כבר תקופה יחסית ארוכה.
<זוהר זולר: על פי מקורות זרים, כמו שאומרים, הייתה פריצת דרך בתקופה האחרונה גם מבחינת ההסכמים העקרוניים שהגיעו בכירי המדינה עם זכיין הרכבת הקלה ואנחנו נמצאים בסופו של המשא ומתן כאשר יש התקדמות משמעותית בפרקים השונים.
<זוהר זולר: המשא ומתן נוגע בארבעה הסכמים שונים, מדובר בפרויקט לא קטן שכולל בתוכו גם רכש קרונות, גם הפעלה ותחזוקה, גם הקמה של הפרויקט עצמו, כאשר בד בבד עם המשא ומתן הזה, חברת מוריה, שנציגה גם נמצא כאן איתנו, מבצעת בעבור המדינה את ההכנה לטובת הנחת המסילה.
<זוהר זולר: ההכנה הזאת מתבצעת בזמן זה.
<זוהר זולר: פרויקט הנטקה, קילומטר וחצי מהר הרצל ועד אותה מפלצת שציינת קודם, ערוך ומוכן כבר לקליטה של מסילות.
<זוהר זולר: הנרייטה סולד, הרחוב הממשיך מהמפלצת ועד צומת אורה, נמצא בסופו של פרויקט.
<זוהר זולר: מצומת אורה ועד בית חולים הדסה נכנסנו כבר לעבודות הכנה לקראת הנחת המסילות, ופרויקט הדסה, חברי כאן מהדסה, ברגע שנסיים את התהליך הפורמלי של חתימת ההסכם, גם שם ייצא המכרז והעבודות יתחילו עוד השנה הנוכחית.
<זוהר זולר: כל הדברים הללו נועדו כדי להכין מבעוד מועד את השטח לקליטת המסילה, שזו אחת המסקנות המשמעותיות שהפקנו מהקו הראשון.
<זוהר זולר: אם בעבר סיטיפס עשו את מכלול העבודות מצד רחוב לצד רחוב, היום המדינה מבצעת 75% מעבודות ההנדסה האזרחית, מעבודות החפירה, בטונים וכו'.
<זוהר זולר: זה שינוי מאוד מאוד משמעותי שנועד להיות הרבה יותר רגיש לסבל ציבורי במהלך העבודות ולראיה, יש הצלחה.
<זוהר זולר: עוד פעם, למרות המוח היהודי עוד לא המצאנו שיטה של לחפור בלי לחפור.
<זוהר זולר: זה לא פשוט, זה לא נעים, אבל נתיב נסיעה לכל אורך הדרך, מהר הרצל ועד הדסה, לא הופסק אפילו לא פעם אחת, תמיד היה נתיב נסיעה פעיל וזמין לתושבים וזה משמעותי מאוד, וזו אחת המסקנות המשמעותיות מהקו האדום.
<זוהר זולר: כך שהפרויקט ממשיך - - -
ישראל אייכלר: מי משלם בסוף את הכסף הזה?
ישראל אייכלר: אם משרד התחבורה והמדינה עושים את ההכנה, אז סיטיפס, עולה להם פחות הפרויקט הזה.
<זוהר זולר: פרויקט הארכות ושלוחות, הקו האדום, הוא פרויקט תקציבי, להבדיל ממנגנון ה-BOT, Build Operate Transfer, שהיה מקובל קודם, הפרויקט הזה הוא פרויקט במימון מדינה מלא ומכאן שהשליטה של המדינה בפרויקט הזה היא הרבה יותר גבוהה.
<זוהר זולר: החל משלב התכנון - - -
ישראל אייכלר: ואז סיטיפס מקבלת פחות כסף על העבודה שלה?
ישראל אייכלר: או שהסכום שסגרתם איתם, הם מקבלים בלאו הכי גם אם אתם עושים את כל התשתית?
<זוהר זולר: לא, הסכום שנסגר מול סיטיפס הוא בקורלציה מלאה, בהקבלה מלאה להיקף העבודה שהם מבצעים.
ישראל אייכלר: בדיוק, כי בעבר הם עשו את הכול אז הם קיבלו הרבה יותר כסף, היום מקבלים פחות?
<זוהר זולר: עובדתית.
<זוהר זולר: הפרויקט עצמו היום קטן בצורה משמעותית ממה שהוא היה קודם וכך גם העלויות שנלוות לעניין הזה.
ישראל אייכלר: מה הסיבה שקישרתם את השלוחות האחרות לקו הזה?
<זוהר זולר: הקו הזה, צריכים קודם כל להכיר שני דברים.
<זוהר זולר: הפרויקט הקיים, קו אדום, 13.8 קילומטר, 23 תחנות, מערכת, 46 קרונות שמהווים 23 רכבות, כל הדברים הללו הם תחת הסכם זיכיון ארוך טווח.
<זוהר זולר: הארכות ושלוחות, כשמן כן הן, הן הארכות של קו קיים.
<זוהר זולר: זאת אומרת גם בתוך הסכם הזיכיון הקיים יש את חובת המדינה להגיע במשא ומתן.
<זוהר זולר: יש הארכות חובה, הארכות רשות, זה מתחלק גם בצורה הזו, אבל יש חובה לקיים הליך משא ומתן, אבל יותר מזה, ברמה הפרקטית.
<זוהר זולר: כאשר רוצים שמערכת תתחבר למערכת הסיפור של אינטגרציה והסיפור של אחריות הוא הסיפור המשמעותי ולכן הכרחי שמפעיל קיים הוא זה שיקלוט מערכת חדשה.
<זוהר זולר: אם רוצים שאותה רכבת תמשיך מהקו הקיים לכיוון הדסה חובה שזה יהיה על ידי אותו מקים/מפעיל.
<זוהר זולר: זה נכון שאפשר לעשות את זה במנגנונים שונים, אבל אז אתה מאבד את כל ממד האחריות בפרויקט הזיכיון שאותו קנית.
ישראל אייכלר: ומה שאגד טוענים לגבי תלישת אשכולות מאגד?
ישראל אייכלר: במשך המון שנים ידענו שאתה חייב להיות אגד, חברה אחת מונופולית בכל הארץ, כדי שיהיה שילוב, עד שמשרד התחבורה שינה והתחיל לקרוע אשכולות אשכולות ופה אתה חוזר ל - - -
<זוהר זולר: בהבדל אחד משמעותי, שכל עוד יש גלגלים לאוטובוסים והם לא צריכים לנסוע על מסילה, רמת הגמישות בלייצר דברים אחרים היא הרבה יותר גבוהה.
<זוהר זולר: כאשר הרכבת נוסעת על אותה מסילה אי אפשר להפריד מסילות.
<זוהר זולר: המערכת צריכה להיות מערכת האיתות.
<איתן טי: אלה מערכות מורכבות, זה מערכות טכנולוגיות.
ישראל אייכלר: בכל העולם זה אותה חברה, כל הרכבות?
<זוהר זולר: על פי המחקר שאנחנו עשינו, והמלצנו את זה לוועדת המכרזים הבין משרדית, במרבית המדינות המערביות יש מפעיל אחד מסילתי.
<זוהר זולר: שוב, מסילתי.
<זוהר זולר: מפעיל אחד מסילתי בתוך שטח אורבני אחד, אלא אם כן יש קו נוסף שמגיע מחוץ לעיר ומשתמש במסילה משותפת.
<זוהר זולר: הממשק שבין שני מפעילים בתוך מסילה אחת הוא מאוד מאוד מאוד מסוכן, לא ברמת הבטיחות, אלא ברמת התפעול השוטף, אחריות, מערכות משולבות ומשותפות, ניהול צי.
<זוהר זולר: תחשוב שיש רכבת אחת שנוסעת בתדירות של 6 דקות, מגיעה רכבת נוספת בתדירות אחרת, צריכים לסנכרן את כל המערכת, נקודת השליטה היא נקודה אחת, יש חדר בקרה אחד לכל המערכת כולה.
<זוהר זולר: את כל הדברים האלה לקחנו בחשבון כאשר יצאנו לפרויקט הזה של משא ומתן מול סיטיפס.
ישראל אייכלר: זה נשמע הגיוני, אבל נמל תעופה גם עובד ככה, שיש הרבה חברות והרבה מטוסים שמגיעים בו זמנית מכל מיני מקומות.
<זוהר זולר: אבל בסופו של עניין המערכת שבתוך נמל התעופה היא מערכת אחת.
<זוהר זולר: לא תמצא מקום שבו יש שתי מערכות נפרדות בתוך נמל אחד.
<זוהר זולר: זה בדיוק הקבלה לא רעה לעניין הזה.
<זוהר זולר: לכן, ניתן להפעיל רכבות מסוגים שונים - - - להקבלה שנתת, ניתן להפעיל רכבות שונות, אבל על מערכת אחת.
<זוהר זולר: הרכבת עצמה יכולה להיות מסוגים שונים, כל עוד היא עונה לאותן דרישות מערכת.
ישראל אייכלר: מה שחסר לנו עכשיו זה רק לוח זמנים.
ישראל אייכלר: מי יכול לתת לנו?
<זוהר זולר: מבחינת הפרויקט, קודם כל הליך המשא ומתן, כאמור הגדירה המדינה התוויה מאוד מאוד ברורה להליך המשא ומתן, אנחנו נמצאים בתוך ההתוויה הזו, אנחנו בעמדה שברמה ההסכמית, ברמת החוזים עצמם, אנחנו יכולים להגיע בשלים ולעמוד בתאריך היעד שקבעה המדינה, עדיין ישנם - - -
<שלומית אבינוח-קואולמן: מה תאריך היעד?
<זוהר זולר: 15 ביוני.
ישראל אייכלר: חתימת ההסכם?
<זוהר זולר: ההסכמים הבשלים צריכים להיות מוכנים עד אז.
<זוהר זולר: ישנם עדיין פערים מסוימים שצריכים ליישב בין הצדדים, תפקידי בדרג המקצועי זה לבשל את כל העסקה הזו עד קבלת החלטה על ידי הדרגים המנהלים ואז זה יתבצע מול סיטיפס וכל הדברים הללו עד ה-15 ביוני.
ישראל אייכלר: ואחר כך לגבי הפרויקט עצמו?
<זוהר זולר: מבחינת הפרויקט עצמו, פרויקט הנחת המסילות, ההסכם כולו הוא ל-41 חודשים סך הכול כאשר ההפעלה היא הפעלה מדורגת, דהיינו מקטע שהוא מוכן, מופעל - - -
ישראל אייכלר: מתי הקטע הראשון עד קרית יובל שם?
<זוהר זולר: 29 חודשים, זה לא עד קרית יובל, זה עד צומת אורה כמעט.
<זוהר זולר: מנווה יעקב בצפון, שזה תוספת של 2.5 קילומטר כמעט - - -
ישראל אייכלר: כמה חודשים אמרת?
<זוהר זולר: 29.
ישראל אייכלר: זה שנתיים וחצי.
ישראל אייכלר: אתה צריך לקחת בחשבון שאנחנו עוד מעט יוצאים לפנסיה.
ישראל אייכלר: בשבילכם שנתיים וחצי, 40 חודשים, זה כלום, לנו זה מאוד משמעותי.
ישראל אייכלר: אני חשבתי שעד הדסה זה הרבה יותר מהר.
<זוהר זולר: בשורה התחתונה, עוד פעם, בסופו של עניין קצב הנחת מסילות הוא קצב נתון, קצב בניית גשרים הוא קצב נתון.
ישראל אייכלר: הגשרים כבר קיימים שם להדסה?
<זוהר זולר: הגשרים עכשיו נבנים.
<זוהר זולר: זה חלק מאותו מכרז שהמדינה לקחה על עצמה.
ישראל אייכלר: כמה זמן עד הדסה?
<זוהר זולר: 41 חודשים.
ישראל אייכלר: חשבתי שב-41 חודשים כבר תרשתו את כל העיר עם כל השלוחות האחרות.
<זוהר זולר: במקביל לדבר הזה, אני שמח לבשר שהקו הירוק של הרכבת הקלה בירושלים, של רשת הרכבות, עכשיו אפשר להגיד רשת הרכבות בירושלים, יצא למכרז בינלאומי להנחת מסילות, שזו בשורה מאוד מאוד משמעותית לתושבי ירושלים, זה להכפיל את כמות המסילות שיש בירושלים.
<זוהר זולר: היום 13.8 קילומטר מסילה קיימת, סדר גודל של 7 קילומטרים נוספים מסילה הארכות ושלוחות ועוד 20 קילומטר נוספים למסילה חדשה של הקו הירוק.
<זוהר זולר: שני פרוזדורים, מעכשיו נאמר פרוזדורים, פרוזדור אדום ופרוזדור ירוק מסוגלים לייצר חמישה קווים תפעוליים שונים מנקודות מוצא לנקודות יעד וזו בשורה עצומה.
ישראל אייכלר: אתה יכול להגיד בעל פה, שקורא הפרוטוקול יידע, איפה עוברים הקווים האלה?
ישראל אייכלר: או שהוא חייב לראות את - - -
<זוהר זולר: הקו האדום, מהדסה עין כרם ועד נווה יעקב.
<זוהר זולר: זה הקו האדום, נקרא לו הפרוזדור האדום.
ישראל אייכלר: זה הקיים?
<זוהר זולר: הקיים זה מהר הרצל עד פסגת זאב, אנחנו מאריכים אותו, הדסה עד נווה יעקב, אחד.
<זוהר זולר: שניים, משכונת גילה בדרום דרך קניון מלחה אזור הספורט בירושלים, צומת פת, עוטף גבעת מרדכי, נכנס בשערי האוניברסיטה העברית בגבעת רם לכיוון ביטוח לאומי הסניף הראשי, מגיע לבנייני האומה ואוסף את הנוסעים שמגיעים מהרכבת הכבדה לירושלים, ממשיך הלאה לכיוון - - -
<שלומית אבינוח-קואולמן: זה הירוק?
<זוהר זולר: זה הפרוזדור הירוק.
<זוהר זולר: ממשיך הלאה לכיוון רחוב בר אילן בואכה הר הצופים, עד קמפוס הר הצופים, לתוך מנהרת האוטובוסים הקיימת היום, שם תעצור הרכבת בתחנתה הסופית, ושלוחה נוספת לגבעת שאול.
<זוהר זולר: כך שבסופו של עניין אחד הקווים, למשל, יכול להיות מגבעת שאול, שהוא תשתית ירוקה, יעלה על תשתית אדומה ויגיע לנווה יעקב.
<זוהר זולר: אז יהיה קו שירות אחד מגבעת שאול לנווה יעקב, שהוא קו מאוד אטרקטיבי בעניין הזה.
<זוהר זולר: יהיה קו נוסף מקניון מלחה, רכבת - - -
ישראל אייכלר: תחנה סופית יהיה בהר המנוחות שם בגבעת שאול?
<זוהר זולר: סופית, תרתי משמע.
<זוהר זולר: אבל ברמה העקרונית, משני הפרוזדורים האלה אפשר לייצר 5 קווים תפעוליים שונים ואם נוסיף לכך את הפרוזדור הכחול, שסיים את תקופת ההתנגדויות בתהליך הסטטוטורי שלו, שזה עוד 20 קילומטר נוספים שאנחנו מדברים - - -
ישראל אייכלר: הכחול זה גם רכבת?
<זוהר זולר: גם רכבת.
<זוהר זולר: הקו הכחול נוסע גם הוא משכונת גילה בדרום באמצעות דרך חברון לכיוון קרן היסוד, רחוב קינג ג'ורג', או כמו שאומרים בירושלמית המלך קינג ג'ורג', צומת האיקסים, רחוב שטראוס יורד תחת הקרקע ל-2 קילומטרים מהסיבה הפשוטה, שרוחב הרחוב שם לא מאפשר רכבת עילית, אלא אם כן מורידים שתי שורות של בתים לאורך 2 קילומטרים.
ישראל אייכלר: תהיה רכבת תחתית שם?
<זוהר זולר: שם יהיו שלוש תחנות תחתיות.
ישראל אייכלר: ליד ביקור חולים זה ייכנס?
<זוהר זולר: ליד ביקור חולים, אמת.
<זוהר זולר: שם יהיה פורטל הכניסה, פורטל היציאה הוא באזור בר אילן, צומת בר אילן, בואכה הר חוצבים לכיוון שכונת רמות.
ישראל אייכלר: מתי זה עומד לקרות?
<זוהר זולר: אנחנו בתהליך סטטוטורי עכשיו, נהיה בשלים ברמה התכנונית למכרז ב-2019.
<זוהר זולר: במידה שיסתייע והתקציב הדרוש יועמד ולא יהיו תקלות בהליך הסטטוטורי שאנחנו עוברים כרגע אנחנו נהיה ערוכים למכרז דומה כמו לפרוזדור הירוק ב-2019, עם עבודות הכנה.
<זוהר זולר: גם שם השיטה של עבודות הכנה, 75%, סדר גודל, מעבודות ההכנה מתבצעות על ידי הסקטור הציבורי, דהיינו מדינה, 25% מהנדסה אזרחית על ידי זכיין, ככל שיגיע.
<זוהר זולר: זאת אומרת - - -
ישראל אייכלר: מתי נראה לכם שזה יסתיים אם הכול יילך כשורה?
<זוהר זולר: הנבואה, הפעם לא - - -
ישראל אייכלר: עשר שנים זה לא הרבה.
<זוהר זולר: לוחות הזמנים, עם כל ההתניות, ההתליות ואם ואם ואם ואם, שיש הרבה 'ואם' כאלה, אם כל הגופים כולם מתכנסים לימין ומסוגלים לייצר באמת מסלול חלק לעבודה ניתן להגיע לעבודה ברמה של 2026 לשלושת הפרוזדורים האלה פועלים.
<זוהר זולר: הרבה התניות, הרבה התליות, הרבה אולי'ים, הרבה אם, אבל הרבה מוטיבציה מצדנו לייצר את זה.
<זוהר זולר: התפקיד שלנו זה לבוא חדורי מוטיבציה לייצר.
<זוהר זולר: הבשורה המשמעותית היא ששלושת הפרוזדורים הללו, בהינתן שלושת הפרוזדורים הללו, סדר גודל של 50% מתושבי ירושלים יהיו במרחק הליכה של כ-500 מטר מתחנת הסעת המונים, וזו מהפכה שאני חושב שידידי שותף לה, זו מהפכה אמיתית.
<זוהר זולר: 50% מתושבי ירושלים נמצאים במרחק הליכה מתחנת הסעת המונים מסילתית.
<זוהר זולר: תוסיף על זה את כל האוטובוסים המזינים שקיימים, שדרך אגב זאת המסה העיקרית.
<זוהר זולר: מסילה מסילה, אבל בסוף מרבית הנוסעים שלנו עדיין נוסעים באוטובוס וחשוב גם ציין את הדבר הזה.
<זוהר זולר: זו בשורה ענקית.
ישראל אייכלר: שיצטרכו פחות אוטובוסים?
<זוהר זולר: אל"ף, יצטרכו פחות מכוניות, וזו הבשורה המשמעותית והגדולה.
<זוהר זולר: בדרך כלל, למדנו להכיר, מספר האוטובוסים לא יורד, אלא הוא פשוט בנוי נכון יותר, הוא נותן שירות שמזין את הסעת ההמונים.
ישראל אייכלר: כן, בפרט שיש מחסור כזה בנהגים והרכבת לא צריכה יותר משני נהגים, זה כבר רווח גדול.
ישראל אייכלר: אתה יודע את הבעיה הזאת, בירושלים בפרט ובכל הארץ, 3,000 נהגים חסרים.
ישראל אייכלר: אנחנו רוצים לתת לרביד, אבל לפני זה אני רואה שגיל, יש לו הרבה מה לומר, אבל תגיד את זה ממש במשפט.
יעקב גיל: אני אשתדל.
יעקב גיל: אז קודם כל ככל שתהיה רשת של רכבות קלות כמובן זו תהיה בשורה גדולה מאוד בירושלים.
יעקב גיל: אנחנו רוצים להעלות את הסוגיה שבמסגרת המשא ומתן בעצם יש הזדמנות ויש חובה אפילו לטפל בבעיות קיימות בהסכם ההיסטורי עם סיטיפס ואנחנו לא מקבלים לזה מענה מהדברים שנאמרים כאן.
יעקב גיל: יש באמת רצון גדול לסלול ולהוציא שלוחות והארכות, אבל שבלהט הסלילה לא ידרסו את רמת השירות שאחר כך מקבלים בפועל.
יעקב גיל: בראש ובראשונה אחת הסוגיות המטרידות ביותר זה כל סוגיית המונופול שניתן לסיטיפס בהסכם המקורי על מערך התחבורה בכלל בירושלים, סעיף בהסכם שמונע הפעלת קווים יעילים בירושלים.
יעקב גיל: למשל היום לא ניתן להפעיל קו ישיר מהתחנה המרכזית להדסה עין כרם, בגלל שהוא ייסע בחפיפה עם הרכבת הקלה ונגרם סבל לציבור רק בגלל המונופול הזה שניתן לסיטיפס.
יעקב גיל: אנחנו מצפים מהמדינה שתגן על הזכויות של הנוסעים ותדרוש ותוודא בהסכמים החדשים, בכל ההתקשרויות החדשות, בין אם זה יהיה עם סיטיפס ובין אם ייקנו מחדש את הפרויקט בתהליך של buy back, בעצם יוודאו שלא יינתן מונופול - - -
ישראל אייכלר: שלא יגבילו את חופש התנועה.
יעקב גיל: שלא יגבילו את חופש התנועה, בנוסף צריך לוודא שמפיקים את הלקחים מכל שיטת מכונות הכרטיסים המיושנות שגורמות לאנשים להפסיד רכבות גם בגלל שיש מעט מכונות וגם בגלל שהן מאוד איטיות, וכמובן כל עניין ההצטיידות בקרונות, שההצטיידות בקרונות לא הייתה מספקת כבר לשלב ההפעלה הראשוני ובעצם אנחנו מצפים שיינתן לזה מענה.
יעקב גיל: אז זה נכון שצריך את המסילה וצריך אותה כמה שיותר מהר, אבל בהזדמנות הזו שחותמים עם הזכיין הקיים ובעתיד אולי עם זכיין אחר, אז צריך לוודא שהסוגיות האלה נכנסות פנימה.
יעקב גיל: אנחנו לא מקבלים לזה מענה ואנחנו מקווים שהוועדה תעזור לנו לקבל מענה לסוגיות האלה שהן לא פחות חשובות.
ישראל אייכלר: בהחלט העלית נושא שלפעמים בעסק הגדול של המיליארדים ושל החפירות מתחת לאדמה ומעל האדמה אנחנו ממהרים לשכוח לפעמים את האיש שעומד בתחנה עם הכרטיס ועם המכונה.
יעקב גיל: בדיוק.
ישראל אייכלר: אתה צודק, אבל השירות הזה, נראה לי, שייך למחלקה אחרת בתוך משרד התחבורה, לא?
יעקב גיל: אז או שאין כתובת במשרד התחבורה או ש - - - אנחנו רואים תהליך שבו נעשים ההסכמים וההתקשרויות, אבל ההיבטים האלה לא מקבלים מענה.
יעקב גיל: גם אם יש מחלקה אחרת, היא צריכה להיות משולבת ב - - -
ישראל אייכלר: היא צריכה להיות משולבת, נכון.
יעקב גיל: השורה התחתונה היא חשובה.
<איתן טי: במכרז החדש הלקחים האלה הופקו.
יעקב גיל: כדאי להפיק את הלקחים גם במסגרת השלוחות וההארכות, לא רק במסגרת ה - - -
<איתן טי: הרשות הארצית במשרד התחבורה היא האחראית על נושא התפעול.
<איתן טי: במכרזים החדשים הלקחים האלה הופקו ובטח שלא - - -
ישראל אייכלר: הם שותפים?
ישראל אייכלר: הרשות לתחבורה ציבורית משותפת גם בצרכים הקטנים האלה של - - -
יעקב גיל: אבל מה עם ההארכות והשלוחות?
יעקב גיל: אפשר בהזדמנות הזאת לתקן את כל העיוותים גם כאן, בהארכות והשלוחות, לא לחכות לקו הירוק העתידי והכחול.
יעקב גיל: יש לנו כאן הזדמנות.
יעקב גיל: אתם הרגולטור, אתם אמורים להגן על השירות שניתן לציבור, וזאת הדרך שאתם אמורים לנקוט בה.
ישראל אייכלר: עכשיו אנחנו נעבור לאריה קינג, חבר מועצת העיר ירושלים.
<אריה קינג: קודם כל אני מברך מאוד על הדיון בוועדה.
<אריה קינג: אני רוצה לבקש שנתייחס פה וגם לשמוע את ההתייחסות של בעלי המקצוע לשני נושאים.
<אריה קינג: הראשון הוא, אין זה סוד שהרכבת היא מהפכה והצלחה כבירה.
<אריה קינג: אני אומר את זה כתושב וגם היום כנבחר ציבור בתקופה האחרונה, אבל אחד המחירים ששילמנו לזה זה צמצום קווי התחבורה הציבורית, אם זה אגד במקרה של ירושלים, ואגד, אין זה סוד, לא מתפקדת כמו שהיינו רוצים.
<אריה קינג: יש אין ספור תלונות על חוסר התפקוד שלהם, חוסר בנהגים, ביטול קווים, לא מכסים את העיר כמו שצריך.
<אריה קינג: אני חושב שאחד הפתרונות שצריך לשקול, כולל עם התפתחות הקווים העתידיים, זה הכניסה של מוניות שירות.
<אריה קינג: העיר הזאת חייבת - - -
ישראל אייכלר: אתה בטוח שאנחנו דנים בנושא הזה עכשיו?