GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל אייכלר: אנחנו מדברים על הרכבת וסיטיפס.
<אריה קינג: אני יודע, אבל ככל שאנחנו מפתחים את הרכבת אנחנו מצמצמים את מספר האוטובוסים.
<אריה קינג: כשאנחנו עושים דבר כזה ואנחנו תלויים מצד השימוש בקווי התחבורה של האוטובוסים רק על אגד זה מוכח, היום אין חולק עליי בכלל, אני לא מכיר מישהו שחולק על זה.
ישראל אייכלר: שצריך מוניות שירות?
<אריה קינג: אין תפקוד.
<אריה קינג: אגד לא מתפקדים.
<אריה קינג: אני לא מכיר מישהו שחושב אחרת בירושלים.
ישראל אייכלר: כן, אבל מה זה קשור לרכבת?
<אריה קינג: מה שקורה זה ש - - -
ישראל אייכלר: גיל אמר משהו שקשור, הוא אומר שיש הסכם, שאסור להכניס אוטובוסים בקו הרכבת.
ישראל אייכלר: נדמה לי שהם כבר נהיו גמישים יותר, כן הפעילו אוטובוסים בקווים מסוימים למרות ההסכם הזה, אבל מה - - -
<אריה קינג: לא, אז מצמצמים את - - - הרכבת מצמצמת גם את מספר האוטובוסים בעיר.
<אריה קינג: זה מה שקורה.
<אריה קינג: אני אומר - - -
ישראל אייכלר: מי מפריע למוניות השירות לפעול?
<אריה קינג: אין להם אישור לכך בירושלים.
ישראל אייכלר: בסדר, אבל זה לא קשור לעסקה בין - - -
<אריה קינג: אני אומר שהעירייה, המדינה, באה ומרחיבה - - -
ישראל אייכלר: אתם בהסכם מגבילים מוניות שירות?
ישראל אייכלר: אז בואו נעשה דיון נפרד על מוניות שירות.
<אריה קינג: אני לא אומר שהם, אני אומר שהמדינה, כשהיא מקדמת את קו הרכבת והיא צריכה לקדם, היא צריכה לקדם במקביל את האפשרות לשירותי מוניות שירות בירושלים, כי אם לא האזרחים סובלים.
ישראל אייכלר: אתה אומר משהו שאולי שווה דיון בפני עצמו.
<אריה קינג: דבר שני, אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת שאנחנו כאן עם אנשי המקצוע.
<אריה קינג: אני חושב שמה שנאמר פה כרגע, שבעתיד כל תושב יהיה במרחק הליכה לתחנה, אני רוצה להסתייג טיפה מהאמירה הזו.
<אריה קינג: כתושב מזרח ירושלים אני לא רואה את זה קורה, לא ב-20 השנה הקרובות אפילו, לצערי הרב, ששכונות כמו ג'בל מוכבר ואום טובא, כמובן לא השכונות שמעבר לחומה, שהן בכלל לא בתכנון אפילו, אני חושב שצריך שתצא מפה בשורה שמתכננים את קווי הרכבת לכל אזורי ירושלים, מה שכיום לא קיים, גם לא בקו החום.
<איתן טי: אם אפשר להתייחס לבשורה הזאת, היא יחסית קלה, כי באמת מתכננים.
<אריה קינג: לכפר עקב יש רכבת?
<אריה קינג: אני לא חושב.
<איתן טי: התחנה הסופית של הקו החום - - -
<אריה קינג: היא בעטרות.
ישראל אייכלר: רגע, מה אמרת?
ישראל אייכלר: איפה תהיה התחנה?
<איתן טי: יש תכנון, כרגע ראשוני, לקו למזרח ירושלים, מתוך תפיסה שכל העיר צריכה לקבל שירות.
<זוהר זולר: אום ליסון בדרום עד לכיוון עטרות בצפון, זה קו שנותן, עוד פעם, מזרח-מערב.
<אריה קינג: אבל ענאתא ושועפט וכפר עקב לא וקלנדיה לא.
ישראל אייכלר: אני ממש מעריך את זה שהעלית את זה, אריה, זה חלק מאוד חשוב, אני רוצה לחזור לנושא שלנו כי אנחנו קבענו חצי שעה דיון ואנחנו כבר שלושת רבעי.
ישראל אייכלר: בבקשה, ירון רביד, קודם כל תספר לנו מה התקדם מאז הדיון הקודם, לא היית פה בתחילת הדיון, הם בישרו לנו בשורות טובות.
<ירון רביד: אני מתנצל.
<ירון רביד: קודם כל אני רוצה להודות ליושב ראש הוועדה גם על הדיון הקודם, שלדעתי נתן דחיפה למשא ומתן וגם על הדיון הזה.
<ירון רביד: אנחנו נמצאים בשלבים אחרונים של המשא ומתן וכמו שזוהר, חברי, תיאר, אנחנו מקווים עד אמצע החודש להיות עם טיוטות מסוכמות של הנושאים השונים, מערכת ההסכמים, על מנת לממש את הפרויקט.
<ירון רביד: אני רק רוצה הערה קטנה, לגבי נושא התחרות, כדי להעמיד דברים על דיוקם.
<ירון רביד: גם היום המדינה מפעילה אוטובוסים בצפון.
<ירון רביד: הנושא של מתן שירות באוטובוסים והזנה של הרכבת הקלה הוא דבר שמקובל בכל העולם וגם ניתן לבצע כמובן קווים שמתחרים, יש לזה - - -
יעקב גיל: תשלום נוסף.
<ירון רביד: גם כדאי לזכור מה נעשה.
<קריאה: אנחנו משלמים גם וגם כרגע.
<ירון רביד: לא הפרעתי לכם, שמעתי אתכם בקשב רב.
<ירון רביד: אני רק מעיר שכדאי לדייק בדבר הזה.
<ירון רביד: ורק הערה לגבי הנושא של מערכת הכרטוס, אז גם היא מקבלת טיפול, גם הנוכחית וגם החדשה, במסגרת הנושא של ההארכות והשלוחות וההצעות שלנו שהיו בעבר לשדרג את המכונות וכו', אני מקווה שיקבלו עכשיו פתרון דרך הפרויקט.
ישראל אייכלר: מי מפעיל את הכרטיסים שהעירייה מפעילה, זה אתם?
ישראל אייכלר: יש מכונות כרטוס לא על הרכבת, בצד, הבטיחו לנו בדיונים קודמים שהעירייה או מישהו מתכנית אב - - -
<זוהר זולר: יש תוספת מכונות.
ישראל אייכלר: יש איזה תוספות של מכונות לא - - - וזה עובד?
<ירון רביד: הן עוד לא הוצבו.
<ירון רביד: הן צריכות להיות מוצבות על ידי העירייה.
ישראל אייכלר: הובטח לנו שזה יוצב.
ישראל אייכלר: מי אחראי על זה?
ישראל אייכלר: אתה?
<שמחה אורנשטיין: הובטח בזמנו שזה ייקח חצי שנה, ובאמת המכתב שלך עזר מאוד בכל הנושא של תיאום תשתיות, יש אישור עבודה וכרגע זה מתכנס לעבודה.
ישראל אייכלר: תן לנו איזה תאריך.
ישראל אייכלר: נדמה לי שהייתה בקשה שביקשנו בדיון הקודם.
ישראל אייכלר: ביקשנו בדיון הקודם תאריך, אמרתם משהו כמו חצי שנה.
<שמחה אורנשטיין: אמרנו, כן, בדיון הקודם אמרנו משהו בסביבות חצי שנה.
ישראל אייכלר: נו, זה כבר חצי שנה.
<שמחה אורנשטיין: לא, עוד לא עברה חצי שנה.
ישראל אייכלר: כמה זמן אנחנו?
<שלומית אבינוח-קואולמן: מפברואר, שלושה חודשים עברו מאז הדיון הקודם.
<שמחה אורנשטיין: זה עדיין נשאר פחות או יותר אותו תאריך.
ישראל אייכלר: נראה לך שבסוף הקיץ זה כבר יהיה?
<שמחה אורנשטיין: כן, מבחינת אישורי העבודה, זה כרגע נפתח, יש את כל האישורים, יש אישור עבודה, הכול מוכן.
ישראל אייכלר: אז מה חסר עוד?
<קריאה: עבודה.
<שמחה אורנשטיין: יש עוד איזה שהיא התלבטות כי אגד במקביל הולכת להציב מכונות בכל העיר והיא ביקשה שאולי היא זאת שתציב את המכונות, אבל כנראה שאנחנו לא נעצור, אנחנו נגמור את התהליך.
<שמחה אורנשטיין: הם ביקשו שתהיה אחידות, לא יהיה שלושה סוגים, יש סיטיפס, יש - - -
ישראל אייכלר: אז שיזדרזו.
<שמחה אורנשטיין: אז כרגע יש לנו את המטרה של חצי שנה שנתנו בפגישה הקודמת ואנחנו מקווים - - -
ישראל אייכלר: אל תחכו לאף אחד, אני מבקש, כי טוב מאוד שיהיה כרטוס אחד, אבל לא אכפת לי שיהיו שניים, כי אם אחד מקולקל אז נלך על מישהו אחר, אני לא יכול להיות תלוי באחד.
ישראל אייכלר: אתה היית באמצע, יש הסכם, מה זה ההסכם?
ישראל אייכלר: תספר לנו על ההסכם הגדול.
ישראל אייכלר: היה פער ביניכם של 45 מיליון יורו, איך הסתדרתם?
<ירון רביד: לא היה פער של 45 מיליון יורו.
<ירון רביד: גם בוועדה הקודמת יידעו פה, מחיר הקבלנים מסוכם, היו פערים לגבי ההסכם של סיטיפס עצמה והם נפתרו בפגישה בערב הפסח וכרגע אנחנו עוסקים בסיכום של ההסכמים הקבלניים עצמם, בכתיבה שלהם, זה גם עוד הסכמים שצריכים לעבור אישור של המערכת הבנקאית שמלווה אותנו ואנחנו מתקדמים ביחד עם המדינה.
ישראל אייכלר: כמה זה יעלה לנו?
<ירון רביד: הפרויקט כולו?
ישראל אייכלר: לא, ההסכם.
<ירון רביד: הפרויקט עולה כ-350 מיליון יורו.
<ירון רביד: זה מחיר שסוכם כבר - - -
ישראל אייכלר: זה מה שדרשתם גם בפעם הקודמת והם היו מוכנים לשלם רק 310 ולכן אמרתי 45 מיליון יורו.
<ירון רביד: לא, היושב ראש, זו כבר סוגיה שהיא פתורה, הנושא של המחיר הקבלני, גם בדיון הקודם אני הבהרתי את זה.
ישראל אייכלר: לאן הגעתם?
<זוהר זולר: הפער שאתה מציין - - -
<ירון רביד: הוא כבר פתור.
<זוהר זולר: היסטורי ונפתר.
ישראל אייכלר: והיום זה 350?
ישראל אייכלר: פעם מישהו סיפר לי שהיה משא ומתן בין שני סוחרים, הם רבו יום שלם, בסוף הוא אומר, 'אתה יודע מה?
ישראל אייכלר: בוא נתפשר'.
ישראל אייכלר: בסדר, ישבו להתפשר, אז הוא אומר, 'למה לנו לריב כל הזמן?
ישראל אייכלר: כבר יהיה כמו שאני ביקשתי'.
ישראל אייכלר: אם אתם ביקשתם 350 והמדינה נותנת - - -
<ירון רביד: לא, אנחנו היינו במחירים גבוהים יותר, 350 זה תוצאה של הפשרה.
ישראל אייכלר: בכל אופן, היות שאין לנו את הנתונים ואין לנו מושג, אמרתי גם קודם, אם הקו הראשון עלה 4 מיליארד, כך שאלה מספרים שאין לנו בהם - - - אז אני לא יודע אם זה יקר או זול.
<ירון רביד: זה החלק שקשור רק לעבודות שמטופלות על ידינו, יש גם עלויות שהמדינה השקיעה בפינוי תשתיות וכו'.
ישראל אייכלר: אז הדבר היחיד שהאזרח יצפה ממני לשאול זה תן לי עוד תאריכים.
ישראל אייכלר: התאריכים שהוא נתן לנו זה עד זקנה ועד שיבה, תן לנו תאריכים יותר - - -
<ירון רביד: אין לי תאריכים יותר טובים כי הוא מנהל הפרויקט שלי.
<ירון רביד: לא, באמת, אני מדבר ברצינות, היושב ראש.
<ירון רביד: תכנית אב לתחבורה מנהל את הפרויקט ואנחנו קבלן.
<ירון רביד: ברגע שימסרו לנו את השטחים לעבודה אנחנו ניכנס לעבודה.
ישראל אייכלר: סיפרתי לאלה שהיו פה בהתחלה שנסעתי אתמול שם, הקטע עד המפלצת כבר ממש מוכן.
ישראל אייכלר: אז למה שלא תפעילו את זה תוך שלושה חודשים נניח?
<ירון רביד: מה זה להפעיל?
<ירון רביד: את הרכבת?
<ירון רביד: לא, אין לנו אפשרות, יש לנו עבודות של הנחת מסילות, מערכות חשמל.
<זוהר זולר: רק כדי לסבר את האוזן, כדי שלא נהיה מעורפלים, למה 29 חודשים?
<זוהר זולר: בסך הכול מה זה, זה אי תנועה מוכן.
ישראל אייכלר: נכון, נו?
<זוהר זולר: חוץ מהעובדה שצריך לחפור 2 מטרים, לתקן את מתקני ה-multi-tubular, להתקין את כל מערכת החשמל, לתכנן אותה, לתכנן את צבר המערכות, בטון ראשון, בטון שני, הנחת מסילות בקצב של בין 10 ל-15 מטר ביום, הנחת המסילה, אלה המספרים הבינלאומיים, כאן אין חדש תחת השמש, אלה העבודות - - -
<ירון רביד: יש כאן לא מעט עבודה עוד.
<עדן טאקו: למה לא מלכתחילה, כשעשו את החפירות, בשביל לעבוד על זה, זה מין שיטה כזאת מאוד מצחיקה, שחופרים ואז מכסים ואז חופרים שוב פעם ושמים חשמל ואז מכסים שוב פעם וחופרים שוב פעם ושמים משהו אחר.
<עדן טאקו: כל פעם את אותה נקודה חפרו מיליון פעם.
<זוהר זולר: לא, חוץ מבעובדות את צודקת בכול.
<עדן טאקו: זה כבר היה חפור.
<זוהר זולר: זה לא נכון.
ישראל אייכלר: אני אסביר את הפער ביניכם.
ישראל אייכלר: הייתי במנהרה של הרכבת הגדולה שנוסעת לתל אביב, אז אמרו לנו שיש פנייה ויש ריהוט בבית והריהוט זה החשמל והפסים והדברים האלה.
ישראל אייכלר: מה שאת אומרת שכבר עשו זה את הבניין, את המבנה חפרו, הוא מדבר כבר על הריהוט.
ישראל אייכלר: זה הפער ביניכם.
<זוהר זולר: עוד פעם, יש לנו גם תמונות אם תרצו, הבאנו קצת כדי שנדבר על הדברים מהשטח מה שנקרא, אבל ברמה העקרונית הרחוב עצמו - - -
ישראל אייכלר: כמה זמן הסרט שאתה רוצה להראות?
<זוהר זולר: זה תמונות, זה שקפים.
<שלומית אבינוח-קואולמן: אני לא יודעת איך להפעיל את זה.
<שלומית אבינוח-קואולמן: זה לא החדר שלנו.
<זוהר זולר: לא, הבאנו בכל מקרה, אבל ברמה העקרונית, הרחוב עצמו, רק להשביע את דאגתך, הרחוב עצמו הוא רחוב מוכן, הוא לא ייפתח פעם נוספת, המדרכה היא מדרכה מוכנה, המיסעה היא מיסעה מוכנה, העצים נשתלו, ריהוט הרחוב בצדי המסילה קיים - - -
<ירון רביד: עובדים רק ברצועה המרכזית.
<זוהר זולר: הרצועה המרכזית, אי תנועה מרכזי של 7 מטרים בלבד בתחנות הוא המקום שבו תעבוד הרכבת להנחת המסילות.
<זוהר זולר: זו מסקנה מאוד מאוד חשובה מהפעם הקודמת ששם דומה יותר למה שאת חווית בתור - - -
ישראל אייכלר: אני רוצה לתת משפט למוריה ולהדסה כדי שנוכל לסגור את הישיבה עם סיכום.
<אבנר מרקוביץ': חברת מוריה עובדת בהתאם למה שאמר זוהר קודם, על הקווים של ההארכות והשלוחות כרגע.
<אבנר מרקוביץ': אנחנו עובדים גם בנווה יעקב, בעבודות הכנה לקראת השלב שבו הזכיין נכנס, גם בנווה יעקב, גם לאורך, מהר הרצל לכיוון הדסה, מחכים לחתימה מול הדסה בשביל להיכנס ל - - -
ישראל אייכלר: עם הדסה?
ישראל אייכלר: זה הסכם אחר.
ישראל אייכלר: בבקשה, הדסה, מתי אתם מוכנים עם ההסכם לגבי התחנה?
<אהוד שאולוף: אנחנו מברכים על הדיון בוועדה.
ישראל אייכלר: אני אומר הדסה בלי להגיד את השם שלך, סליחה.
<אהוד שאולוף: אודי שאולוף.
<אהוד שאולוף: אנחנו בטיוטה הסופית לפני חתימה, כבר לפני הפגישה כאן תיאמנו ישיבה לשבוע הבא ואני מעריך שבמהלך השבוע-שבועיים הקרובים אנחנו חותמים על ההסכם ולמעשה אפשר לצאת לדרך.
ישראל אייכלר: אני ממליץ לכם שבחגיגיות שתהיה בחתימה של ההסכם ב-15 ביוני, שגם אתם תהיו מוכנים, כדי שהדסה תוכל לבוא לציבור, עכשיו אני יחצ"ן שלכם, הנה אנחנו משולבים, אנחנו מבחינתנו מוכנים לקבל את התחנה, עכשיו רק את הדרך.
ישראל אייכלר: אני לא רואה שום סיבה שלא תעמדו בתאריך של ה-15 ביוני.
<אהוד שאולוף: מקבל את ההמלצה.
ישראל אייכלר: הוועדה מברכת על התקדמות הצדדים במשא ומתן על הארכת הקווים של הרכבת הקלה עד להדסה ועד לנווה יעקב.
ישראל אייכלר: הוועדה מקווה שהעבודות יתחילו במהרה וקו הרכבת יפעל עד הדסה עוד יותר מוקדם מאשר אמרו נציגי משרד התחבורה, שזה שנתיים וחצי.
ישראל אייכלר: מי ייתן.
ישראל אייכלר: דבר שני, אנחנו פונים לעיריית ירושלים לזרז את התקנת מכונות הכרטוס המהיר, ככל האפשר עד סוף הקיץ לפחות, הכי מאוחר.
ישראל אייכלר: לגבי הקו הירוק והקו הכחול, אנחנו נרצה לראות את התכניות, שנוכל לברך על המוגמר.
ישראל אייכלר: אמר פעם מישהו שבנה פרויקט גדול, ואני רוצה להגיד את זה לכם, הוא אמר 'בכל שנה אני רוצה להרוויח חודש, בכל חודש אני רוצה להרוויח שבוע ובכל שבוע אני רוצה להרוויח יום'.
ישראל אייכלר: כנראה שלא חידשתי הרבה, שמעתי את זה כבר לפני הרבה שנים, אז גם אתם, שיהיה לכם בהצלחה ותודה רבה.
ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את הדיון בפניות ציבור בנושא קשיי הכניסה לארץ עם דרכונים שתוקפם פג תוך חצי שנה.
ישראל אייכלר: הוועדה מתכנסת בעקבות פנייתם של מספר אנשים, בעיקר מאנגליה.
ישראל אייכלר: אני לא יודע למה שם הבעיה.
ישראל אייכלר: אחד מהם שלקחנו כדוגמה אינו מתגורר באופן קבוע בישראל אך מרבה לבקר בישראל, כמה פעמים בשנה.
ישראל אייכלר: הוא התלונן על שלא נותנים לו לעלות לטיסה מאנגליה לישראל עם דרכון זר שתוקפו בן פחות מחצי שנה.
ישראל אייכלר: חברות התעופה הזרות ולא "אל על", לא מוכנות להעלות לטיסה לישראל נוסעים שאין להם דרכון עם תוקף של חצי שנה, מחזירים את הנוסעים וזה על חשבונם.
ישראל אייכלר: היה מקרה שמשפחה שלמה הורדה ממטוס בגלל שהדרכון של אחד מבני המשפחה, ילד במקרה, היה לא בתוקף.
ישראל אייכלר: החברה באנגליה לא נתנה לעלות למטוס.
ישראל אייכלר: הייתה אכזבה ועגמת נפש שנגרמה לכל הנוסעים שהורדו מהמטוס.
ישראל אייכלר: ברור היה שתוקף הדרכון לא עומד לפוג בזמן שהם פה בארץ, כי לפעמים הם פה בארץ לכמה ימים או לכמה שבועות.
ישראל אייכלר: מה שהם טוענים ואני רוצה שאתם תקשיבו, אנשי משרד הפנים ורשות האוכלוסין, שרק במדינת ישראל נוקטים במדיניות כזו כלפי מבקרים ותיירים, שבמדינות אחרות אין מגבלה כזאת.
ישראל אייכלר: אדם שמגיע עם דרכון בתוקף יכול להיכנס ולצאת, כל זמן שהדרכון בתוקף.
ישראל אייכלר: חשוב לציין שתיירים מחויבים לשאת דרכונים בתוקף בכל מקום ויחד עם זאת, כשהתחילה מחלקת המחקר והמידע של הכנסת להכין את המסמך לקראת ישיבת הוועדה, התברר שגם בארץ אין הנחיה גורפת של גורמים רשמיים במדינה לגבי הדרישה שתוקף הדרכון יהיה חצי שנה, אלא שזה ענין של חברות התעופה הזרות, שעושות את זה על דעת עצמן, כי לא נוח להן להיכנס לסיכונים.
ישראל אייכלר: אני לא יודע משום מה הן עושות את זה רק לפה.
<קריאה: גם מישראל החוצה.
ישראל אייכלר: גם מישראל החוצה – כמובן אבל למשל, British Airways, כשהיא בודקת נוסע לאמריקה, היא לא מקפידה על הזמן של תוקף הדרכון.
ישראל אייכלר: הדרישה לדרכון בתוקף של חצי שנה צוינה באתר של משרד החוץ ולכן, בטרם התכנסותה של הוועדה הוצאו וחודדו ההנחיות על ידי רשות האוכלוסין וההגירה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לציין שזה כבר דבר חיובי.
ישראל אייכלר: בהנחיות נקבע שעל פי תוקף כרטיס הטיסה, אם הוא לא עולה על תוקף הדרכון, מאשרים את הכניסה וניתן להעלות את הנוסעים לישראל, כך שמבחינת
ישראל אייכלר: כם אין שום בעיה.
ישראל אייכלר: אנחנו רוצים לתת לזה תוקף, כי אנחנו נעביר לכל חברות התעופה את החלטות הוועדה ואת מה שאתם תודיעו לנו בוועדה כדי שהן לא - - -
<ערן זהבי: אנחנו גם העברנו במקביל, לחברות התעופה.
ישראל אייכלר: העברתם כבר?
ישראל אייכלר: יופי אז "טרם יקראו ואני אענה".
ישראל אייכלר: אני רוצה לאפשר לד"ר יסכה שהכינה, יחד עם יובל, את המסמך.
ישראל אייכלר: ד"ר יסכה גבעון, ממחלקת המחקר והמידע של הכנסת, בבקשה, תתארי לנו את המצב.
<יסכה גבעון נדב: אנחנו נתבקשנו להבין מהו המקור החוקי או היסוד של הנוהל, שהשתרש כבר הרבה מאד שנים, לפיו נדרש תוקף דרכון של חצי שנה.
<יסכה גבעון נדב: הבנו שיש כאן איזושהי - - - הלימה בין מה שקורה בפועל בחברות התעופה הזרות שאומרות: אנחנו לא מעלות עם תוקף של פחות מחצי שנה לבין מעברי גבול שאומרים: מבחינתנו אין שום בעיה.
<יסכה גבעון נדב: למיטב הבנתנו, הבעיה העיקרית היא ב- TIM – Travel Information Manual, שהוא בעצם הגוף שאוסף את המידע מכל רשויות האוכלוסין בעולם ומפיץ אותו.
<יסכה גבעון נדב: היות וככל הנראה, באיזשהו שלב בהיסטוריה, לא הועבר מידע מרשות האוכלוסין, אז מה שנרשם ב-TIM היה לפי איזשהו נוהל פנימי שלהם, אנחנו לא יודעים מהו הנוהל הפנימי שלהם וכיצד הוא עובד אבל סביר להניח שהנוהל היה שכל מדינה שלא מעבירה אלנו מידע, ה-default הוא חצי שנה.
<יסכה גבעון נדב: לכן זה מה שהשתרש וזה מה שהיה, למרות שמבחינת מדינת ישראל בשום מקום אין הוראה כזאת שאנחנו נדרשים לתוקף של חצי שנה.
<יסכה גבעון נדב: מה שחשוב להדגיש הוא שה-TIM חייב להיות מעוגן על פי נתונים של רשות האוכלוסין.
<יסכה גבעון נדב: זאת אומרת, לומר מצד אחד שחברות התעופה הזרות עושות על דעת עצמן זו גם אמירה שגויה וחשוב להדגיש את זה.
<יסכה גבעון נדב: מצד שני חשוב להדגיש שרשות האוכלוסין מצד עצמה אין לה שום בעיה שייכנסו.
<יסכה גבעון נדב: את החיבור הזה צריך לעשות.
<יסכה גבעון נדב: יש עוד דבר אחד לגבי מדינות אחרות.
<יסכה גבעון נדב: יש את מדינות שֶׁנגֶן למעט אנגליה וזה לשאלתך למה באנגליה, במרבית המדינות באירופה תוקף הדרכון שנדרש הוא שלושה חודשים.
<יסכה גבעון נדב: יש מדינות שנות באסיה בהן מדובר על חצי שנה, לפעמים קצת פחות וקצת יותר אבל אנגליה היא בין המדינות הבודדות שלא נכנסו לאמנת שנגן, ששם אין ענין של תוקף דרכון.
<יסכה גבעון נדב: זאת אומרת, זה בעצם כמו בארץ.
<יסכה גבעון נדב: לכן אותו כותב בקשה לפניות הצבור אומר שבכל מקום אחר בעולם זה לא כך, אז זה לא כל כך מדויק, ברוב המקומות בעולם יש דרישה לאיזשהו תוקף מינימלי של דרכון, מהיום שבו אתה אמור לחזור לארץ המוצא שלך, למעט אנגליה, שמתייחסת לזה כמו בארץ.
ישראל אייכלר: איך זה בארצות הברית?
<יסכה גבעון נדב: ארצות הברית זה אותו הדבר.
<יסכה גבעון נדב: זאת אומרת, אין ענין של תוקף.
ישראל אייכלר: זאת אומרת שאם אני בא שבוע לפני התפוגה של הדרכון זו בעיה שלי.
<יסכה גבעון נדב: כן.
ישראל אייכלר: אנחנו ניתן למנהל ביקורת הגבולות ברשות האוכלוסין, ערן זהבי, בבקשה.
<ערן זהבי: אנחנו לא רוצים להקשות בכלל.
<ערן זהבי: אנחנו לא מבקשים, לא ששה ולא שלושה חודשים.
<ערן זהבי: אנחנו - - -תוקף כרטיס ותוקף דרכון, מבחינתנו זה בסדר גמור.
<ערן זהבי: חשוב לי לציין שמינהל מעברי הגבול קיבל אחריות ממשטרת ישראל ב-3.1.11 עוד לפני שש שנים אז כנראה שהייתה לזה איזושהי היסטוריה אבל פעם לא התייחסנו לתוקף דרכון של חצי שנה.
<ערן זהבי: לטעמי זו כן המצאה של חברות התעופה, בגלל העלויות, כמו שנאמר פה, שצריך להחזיר חזרה, זו כן המצאה של חברות התעופה.
<ערן זהבי: אותנו מעניין שיהיה תוקף כרטיס ותוקף דרכון.
<ערן זהבי: זהו, לא רוצים להקשות, לא רוצים שום דבר מעבר לזה.
ישראל אייכלר: מי אמור להעביר ל-TIM?
<ערן זהבי: אנחנו העברנו להם כבר.
<ערן זהבי: אתה מכותב.
ישראל אייכלר: אני שואל את עצמי אבל זו שאלה מטופשת, למה לא עשינו את זה קודם?
<ערן זהבי: כי לא נתקלנו בזה.
ישראל אייכלר: זה המון זמן שאיציק מקבל טלפונים מאנשים שפוחדים, דווקא מאנגליה.
<ערן זהבי: בשיחת טלפון זה יכול היה להיפתר.
<ערן זהבי: אנחנו לא ידענו.
ישראל אייכלר: ברוך השם שעכשיו זה מגיע לידי סיכום.
ישראל אייכלר: אני רוצה בהזדמנות הזו להודות, בשם הוועדה לפניות הצבור, לרשות האוכלוסין וההגירה, שהם עומדים לרשות הצבור, יש לכם פניות צבור שלכם אבל גם בפניות צבור שאנחנו מעבירים לגברת לובינקי ולגברת אלקלעי ולך, ערן, ולכל האנשים שלא רשומים פה, מאד עוזרים.
ישראל אייכלר: ניתן למשרד התיירות ולהתאחדות משרדי הנסיעות.
ישראל אייכלר: במקרה הזה התאחדות משרדי הנסיעות, חני סובול, בבקשה.
<חני סובול: אנחנו רק מבקשים לקבל את המכתב שלכם, כדי שנפרסם אותו באמצעות סוכני הנסיעות, כי יש לנו בדיוק את אותה הבעיה.
<חני סובול: אנחנו גם לא ידענו.
<חני סובול: אנחנו דורשים בהתאם לדרישה של חברות התעופה.
<חני סובול: סוכני הנסיעות מבקשים תוקף של ששה חודשים בגלל ההנחיה הזו של חברות התעופה וכדי להימנע מעגמת נפש.
ישראל אייכלר: תגידי להם שאפשר לבוא לישראל בלי שום מגבלה.
ישראל אייכלר: אנחנו צריכים תיירים.
<חני סובול: לגמרי, נכון.
<חני סובול: ברגע שנקבל את המכתב נפיץ אותו.
ישראל אייכלר: עכשיו הגברת דרורי, בבקשה.
<ערן זהבי: הנה, אני שולח לָך מייל.
ישראל אייכלר: זו עקיפת הבירוקרטיה הישראלית.
ישראל אייכלר: משרד התיירות, בבקשה.
<אילנה דרורי: אני רוצה לומר שכמעט ואין לנו פניות בעניין הזה.
<אילנה דרורי: אנחנו נשאלים.
<אילנה דרורי: כשאנחנו נשאלים אנחנו כן אומרים שעדיף שהדרכון יהיה בתוקף של ששה חודשים אבל, במקרה ותייר רוצה להגיע ארצה ודרכונו אינו בתוקף של ששה חודשים, תמיד אנחנו מתאמים את זה עם רשות האוכלוסין ועם מי שמנהלת בנתב"ג את הכניסה.
ישראל אייכלר: אם את אומרת שעדיף שיהיה לו תוקף של ששה חודשים, תאמרי לו גם שעדיף להיות צעיר ובריא.
ישראל אייכלר: המשרד צריך להגיד להם: לנו אין שום בעיה, תבואו, welcome.
<אילנה דרורי: אנחנו גם מסבירים את זה וגם אומרים להם שמבחינתנו אין שום בעיה.
<אילנה דרורי: גם מוסרים את פרטיו למעבר הגבול כדי שלא יעשו לו בעיות ולא עושים בעיות.
ישראל אייכלר: מה שהכי חשוב הוא שאולי תוציאי הודעה לכל חברות התעופה.
<אילנה דרורי: אנחנו לא אמונים על חברות התעופה, זו רשת - - -
<שלומית אבינוח-קואולמן: חברות התעופה הזרות לא הגיעו לדיון, ניסינו להזמין אותן מספר פעמים.
ישראל אייכלר: חברות תעופה זרות?
<שלומית אבינוח-קואולמן: פאנל של חברות התעופה הזרות שמעביר לכל חברות התעופה והן לא - - -
ישראל אייכלר: אין להן בעיה, הבעיה היא של אזרחי ישראל ושל התיירים לישראל.
ישראל אייכלר: אולי משרד התיירות יכול לקבל על עצמו להודיע לכל חברות התעופה: דעו לכן שיש הוראה של רשות האוכלוסין שאפשר להעלות כל בן אדם - - -
<אילנה דרורי: מכיוון שלא אנחנו אמונים על הנושא עדיף - - -
ישראל אייכלר: הם שלחו, אני סומך עליהם אבל עדיף שגם אתם תשלחו.
<אילנה דרורי: זה גם מאתנו ייצא.
ישראל אייכלר: תייר שמקבל הודעה כזו מחברה או מסוכן נסיעות, אומר: לא, לא, thank you, אני הולך לעקבה, שם בטח לא עושים לי בעיות, אז עדיף שיבוא לאילת.
ישראל אייכלר: אני חושב שאנחנו מיצינו את הדיון, המנהלת?
ישראל אייכלר: נהיה בקשר ונמשיך לעבוד בשיתוף פעולה.
ישראל אייכלר: לא, שילוט אלקטרוני זה כל ימות השבוע.
ישראל אייכלר: יש פה בעיה שמטעים את הציבור, השלט מראה שהאוטובוס עולה או לא עולה ואף פעם זה לא תואם.
ישראל אייכלר: זה נושא שני.
ישראל אייכלר: הנושא הראשון זה מה שאמרת, העניין של הבידוק בשבת.
ישראל אייכלר: יש לנו שתי הלכות ברורות, אל"ף, חייבים לבדוק כל אדם, פיקוח נפש דוחה הכול, הלכה שנייה שאפשר וצריך לעשות את זה באופן שלא יגרום לאדם לחלל שבת.
ישראל אייכלר: אנחנו צריכים למצוא את הדרך.
<דורון תורג'מן: בואו נלך לראות את הכניסה.
<הרב שמואל רבינוביץ: - - - עובד אלקטרונית, כמו שאתם רואים, וכך זה קורה בשבת.
<הרב שמואל רבינוביץ: במקרה כזה ביום חול, זה חילול שבת, דאורייתא, מחלוקת, מי שעובר פה.
<הרב שמואל רבינוביץ: אם זה יפעל בשבת, אין על זה דעה אחת שמקלה, זה מצפצף, עושה, אין שום בעיה.
<הרב שמואל רבינוביץ: לגבי בשבת זה עובר, כמו תיקון שבת, כמו במעלית, מפה לכאן.
<הרב שמואל רבינוביץ: הוא שוקל פה את כמות המתכת שאדם עובר בו.
<הרב שמואל רבינוביץ: זה שינוי זרם.
<הרב שמואל רבינוביץ: כאשר אדם - - - כשיש לך מתכת במשקל הוא מגדיל את שינוי הזרם ומשפיע.
<הרב שמואל רבינוביץ: אם הוא עובר עד הקו האדום אין שום בעיה, יכול להיות לו - - - יכול להיות לו שטריימל, יכול להיות לו שעון, יכול להיות לו - - - מה שאתה רוצה להיות לו, ואם זה עבר את הפס האדום יש חשש שיש לו סכין, אקדח וכו' וכו', ככה זה עובד.
<הרב שמואל רבינוביץ: זה פחות או יותר הרעיון.
<הרב שמואל רבינוביץ: - - - חתמו לפני הרבה מאוד שנים - - - הרב נויברט, הרב נבנצאל ורב משה שטרנבוך.
<הרב שמואל רבינוביץ: רב משה שטרנבוך אמר, יהודי שרוצה להחמיר יוריד את המתכת פה, יעבור בלי מתכת, אז אין שום זרם.
ישראל אייכלר: הם מבקשים באמת לשים את ה - - -
<הרב שמואל רבינוביץ: מי שרוצה.
<הרב שמואל רבינוביץ: אבל מינימלי.
<הרב שמואל רבינוביץ: אתה רוצה להחמיר תוריד את השעון.
<הרב שמואל רבינוביץ: עכשיו יש מחלוקת גדולה בנושא של שינוי זרם.
<הרב שמואל רבינוביץ: מחלוקת בין הרב שלמה זלמן לבין הרב אלישיב.
<הרב שמואל רבינוביץ: על דעת רב שלמה זלמן אין דבר כזה שאין שינוי זרם - - - המזגן עובד על שינוי זרם.
<הרב שמואל רבינוביץ: כמות האנשים משפיעה, מאוורר משפיע.
<הרב שמואל רבינוביץ: אין דבר כזה בלי שינוי זרם.
מנחם אליעזר מוזס: המים.
<הרב שמואל רבינוביץ: הוא מדבר על מדידת המים.
<הרב שמואל רבינוביץ: הרב אלישיב אומר, שלוש דעות, הוא מביא בשם הרב - - - אומר הרב אלישיב - - - בשינוי זרם.
<הרב שמואל רבינוביץ: ראיתי אצלו, לדעתו - - - מותר.
<הרב שמואל רבינוביץ: חלק אומרים - - - ששינוי זרם - - - והרב עובדיה אומר יש מותר ויש אסור, אשר על כן - - - שמי שרוצה יכול להוריד את המתכת ולהיכנס פנימה.
<הרב שמואל רבינוביץ: הוא ביקש לברר לפני כן האם שינוי זרם הוא כזה שאדם לא נמצא ב - - - התברר על ידי מכון צומת ש - - - עד כאן, זה הסיפור לגבי הנושא הזה.
<הרב שמואל רבינוביץ: עכשיו, ישנם אנשים שלא מכירים את - - - לא להיבדק בשבת דרך המכשיר.
<הרב שמואל רבינוביץ: הם מבקשים לעבור.
<הרב שמואל רבינוביץ: בשלושה השבועות האחרונים יש פה כל שבת בלגן גדול.
<הרב שמואל רבינוביץ: עד כאן, זה פחות או יותר - - -
ישראל אייכלר: הידני לא עושה - - -
<הרב שמואל רבינוביץ: אין ידני.
<הרב שמואל רבינוביץ: אין היום מכשיר ידני, יש איזה שהוא פתרון ש - - - שאני בודק אותו.
<הרב שמואל רבינוביץ: הוא בא ואומר, על אותו רעיון שיש - - - אבל כאן עובר האדם ונכנס, הוא נכנס, אז הוא רוצה להחמיר על עצמו, זה משהו אחר.
<הרב שמואל רבינוביץ: פה האדם הוא פסיבי, הוא נבדק, הוא לא נוגע, בודקים אותו מבחוץ, שזה כמובן אפשר להקל.
ישראל אייכלר: בשדות התעופה בעולם יש משהו ידני, אמרו לי שזה עולה 1,500 שקל, שעוברים ורואים - - -
<קריאה: אני לא מכיר אמצעי כזה כיום.
ישראל אייכלר: בכל העולם.
<הרב שמואל רבינוביץ: יש.
<הרב שמואל רבינוביץ: הבדיקה הידנית הזאת אסורה מדאורייתא כי השומר, המאבטח, הוא יהודי ולו אסור לעשות.
<הרב שמואל רבינוביץ: הפיתוח הוא פיתוח של משהו אחר לגמרי.
<הרב שמואל רבינוביץ: אותו רעיון של הבדיקה הידנית, שהיא מותרת, היא פועלת על פי שינוי זרם, היא פועלת על פי אותו רעיון, אבל אתה, גם אם אתה רוצה להחמיר עם עצמך, אתה פסיבי.
<הרב שמואל רבינוביץ: פה אתה אקטיבי.
ישראל אייכלר: אז איך לשים את המכשיר הזה?
ישראל אייכלר: כמה אמור לעלות דבר - - -
<הרב שמואל רבינוביץ: תעזוב כסף.
<הרב שמואל רבינוביץ: זאת לא הבעיה.
ישראל אייכלר: זה משהו ידני, שהוא פסיבי ואין שום בעיה.
ישראל אייכלר: אני שואל שאלה אחרת, אדם שיש לו קוצב לב, מה עושים איתו?
<דורון תורג'מן: קודם כל כפי שפתחת בדבריך, כל אדם שמגיע לכותל נדרש בבידוק.
<דורון תורג'מן: נכון שאנחנו רוצים לתת קשב לכל אדם בהתאם לדתו וההלכות שבהן הוא מאמין ורוצה לקיים ובהתאם, כאשר האדם, לא נוח לו שעון השבת עם ההיבט המגנטי אנחנו עוברים לבידוק ידני.
<דורון תורג'מן: בידוק ידני, אין לאף אחד בעיה.
<דורון תורג'מן: העניין הוא שהיות שהרבה אנשים, כנראה בעקבות הפרסומים, החליטו שהם מבקשים ללכת על בידוק ידני אנחנו נדרשים לבידוק הידני שלעתים קצת מעכב את הליך הכניסה וגם לא תמיד נוח.
<דורון תורג'מן: היה ויהיה אמצעי שניתן ולא מחלל ולא פוגע בהלכה, כפי שציינתם, נשמח להשתמש בו.
<דורון תורג'מן: לכן אני חושב שזה הפתרון.
<הרב שמואל רבינוביץ: יש פה עוד בעיה.
<הרב שמואל רבינוביץ: בשער הזה יש בעיה.
<הרב שמואל רבינוביץ: מה שקורה זה שלדעת המשטרה במקומות אחרים, בשלושת השערים האחרים יש גם מקום לכניסה נוספת.