GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דורון רטר: בסיטיפס אם נוסע נתפס כמו שלא שילם, כביכול לא שילם, הוא מקבל קנס בגובה של 180 שקלים פלוס הוצאות הנסיעה.
<דורון רטר: אני חושב שזה צריך להיות הדדי.
ישראל אייכלר: אם הם טעו, שישלמו 180 שקלים.
<דורון רטר: נכון.
<דורון רטר: דבר שני.
<דורון רטר: אני לא מבין.
<דורון רטר: היו שני מקרים בהם עליתי על אוטובוס ועברתי לרכבת.
<דורון רטר: במקרה אחד פניתי לסיטיפס והתשובה שקיבלתי הייתה שהתקלה היא באגד.
<שלומית אבינוח-קואולמן: הם אומרים שהתקלה היא באגד.
ישראל אייכלר: על זה היה הדיון.
<דקלה איל: אנחנו אומרים שהטיפול הוא שגוי.
<דורון רטר: אבל אני לא מבין איך התקלה היא באגד אם מי שמחייב אותי זאת סיטיפס וזה כששניהם משתמשים באותו קוד.
ישראל אייכלר: הם אמרו שהם יבטלו את זה.
ישראל אייכלר: אני מתנצל שאני חייב לסגור את הישיבה.
<אלדד מראשי: זה לא רק זה אלא זה יותר מזה.
<אלדד מראשי: המכונות שלהם הן ציוד מיושן והם לא מודים בכך בפני הוועדה.
ישראל אייכלר: אני רוצה ברשותכם לסכם את הישיבה.
<דורון רטר: ברשותך, משפט אחרון.
<דורון רטר: אני לא יודע למה אבל תמיד במעברים בין שעון קיץ לשעון חורף והפוך, תמיד סיטיפס משנה באיחור וכך היא מרוויחה עוד כסף.
ישראל אייכלר: אנחנו נטפל בזה בעזרת השם לפני הקיץ.
ישראל אייכלר: אנחנו פונים למשרד התחבורה ולראש עיריית ירושלים בבקשה לזרז את התקנת המכונות לסיטיפס כדי שגם בסיטיפס תוכל להשתמש בכרטיס ערך צבור.
ישראל אייכלר: אנחנו פונים למשרד התחבורה כדי לזרז את התקנת המכונות החדשות לתקוף של אגד מוקדם יותר מאוגוסט 2017.
ישראל אייכלר: אנחנו רוצים לזכות את הנוסעים ששילמו יותר, יוכלו לקבל את ההחזר גם באגד וגם בסיטיפס.
ישראל אייכלר: אני מתנצל שאני חייב לסגור את הדיון כי בדיוק ב-12:00 יש לנו דיון בשידור.
<שמחה אורנשטיין: הערה לפרוטוקול.
<שמחה אורנשטיין: בסיטיפס אפשר להשתמש בערך צבור.
ישראל אייכלר: אנחנו פותחים דיון בפניות הציבור בנושא התנהלות חברת החשמל בגביית תשלומים ומדיניות ניתוקי חשמל לצרכנים.
ישראל אייכלר: ישיבת הוועדה משודרת בטלוויזיה ולכן אני פונה גם לצופים שנתקלו בבעיה כזאת ואומר להם שהם יכולים לפנות לוועדה לפניות הציבור גם בפקס 02-6408931 וגם במייל שלנו – .
ישראל אייכלר: הפניות שעוררו אותנו לקיים את הדיון הזה, יש דוגמאות רבות אבל אחת מהן היא של משפחה מבית שמש שחמישה חודשים לא קיבלה חשבון חשמל וגם השכנים לא קיבלו.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, כל הבניין לא קיבל חשבונות חשמל במשך חמישה חודשים והפונה פנה ביוזמתו בפקס לחברת החשמל בבקשה לקבל את החשבונות אבל לא קיבל מענה.
ישראל אייכלר: פנייה נוספת הייתה לנו מדיירים במקבץ דיור, פנסיונרים קשישים, שלא קיבלו חשבונות חשמל וכשפנו לשאול למה לא קיבלו את החשבונות, נשלחו אליהם באיחור החשבונות, לאחר מועד התשלום, וראה זה פלא, הם חויבו בריבית פיגורים על כך שלא שילמו בזמן.
ישראל אייכלר: לא מדובר בכסף רב אלא ב-11 שקלים או ב-12 שקלים, אבל עבור קשיש שמתקיים מקצבת זקנה, זו הייתה הסיבה לפנייתם אלינו.
ישראל אייכלר: פונה נוסף צבר חוב של 3,900 שקלים בגלל חשבונות שהוא לא קיבל.
ישראל אייכלר: גובה חברת החשמל הגיע לביתו והוא נדרש לשלם בבת אחת סכום של 3,900 שקלים ללא אפשרות לפריסת תשלומי החוב.
ישראל אייכלר: חברת החשמל השיבה לנו תשובות ואנחנו נשמע כאן את התשובות שלה.
ישראל אייכלר: יש מקרה של משפחה שקיבלה טלפון מחברת החשמל שתוך 15 דקות ינותק החשמל במידה והחוב לחברה לא ישולם.
ישראל אייכלר: זה אזרח שהוא עצמו פנה ביוזמתו לבדוק למה לא קיבל את חשבון החשמל במשך תקופה ממושכת.
ישראל אייכלר: מקרה נוסף שהגיע הוא לגבי מקרה שבו כל הבניין לא קיבל חשבונות תשלום ואחרי שהפונה דיווח לחברת החשמל נאמר לו במוקד 103 שהוא לא יכול לדווח על הבניין כולו אלא רק על עצמו וכי כל דייר צריך להתקשר באופן עצמאי ולדווח על כך שלא קיבל את חשבון החשמל.
ישראל אייכלר: בנוסף היו תלונות על זמני המתנה ממושכים ביותר.
ישראל אייכלר: אחד סיפר שבמוקד 103 אמרו לו שהוא ממוקם במקום מאה פלוס וכאשר מדובר בחזרה תוך שלוש שעות, הם חוזרים פעם אחת בלבד ואם לא ענית, אתה צריך לעבור שוב את כל התהליך המייגע.
ישראל אייכלר: אחת הבעיות שאנחנו העלינו בוועדה היא שגם כאשר אתה משלם, לכאורה אם החזרת החשמל כרוכה בלחיצה על כפתור בחברת חשמל ולא במשלוח טכנאי לבית, אפשר לעשות את זה תוך שעה.
ישראל אייכלר: לעומת זאת, הכללים שנקבעו לגבי החזר החשמל אחרי שאדם שילם, לפי הנתונים שנמסרו לנו, ככל שהניתוק בוצע בגלל אי תשלום חוב והחוב הוסדר עד השעה 17:30, יבוצע החיבור להספקת החשמל באותו היום עד שעה 12:00 בלילה.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, הוא יכול לשבת בחושך במשך שש שעות.
ישראל אייכלר: ככל שהניתוק בוצע בשל אי תשלום החוב ותשלום החוק הוסדר לאחר השעה 17:30, יבוצע החיבור להספקת החשמל ביום למחרת עד לשעה 12:00, דבר שאומר שהוא יכול להשאיר אותו במשך חצי יום בלי מקרר, בלי מיזוג, בלי חימום.
ישראל אייכלר: אנחנו נברר כאן בדיון האם אפשר לתקן את הדבר הזה כי אז זה יהיה תיקון גדול מאוד.
ישראל אייכלר: אדם שכבר שילם, שיקבל בחזרה את החשמל במיידית כי בסך הכול חברת החשמל היא חברה שעוסקת בצרכנים ומי שלא שילם, הוא צרכן שלא שילם ולא מספקים לו את הסחורה אבל ברגע שהוא שילם, הוא צריך לקבל את הסחורה והסחורה במקרה הזה היא חשמל.
ישראל אייכלר: אין עניין להעניש אותו בכך שיחכה עוד 12 שעות להספקת החשמל.
ישראל אייכלר: אנחנו נפתח את הדיון עם עמותת כן לזקן, לקידום זכויות הזקנים.
ישראל אייכלר: גברת מרית לביא.
<מרית לביא: שלום.
<מרית לביא: לנו יש קו חם, מוקד טלפוני, ויש אלינו הרבה פניות מקשישים שמפחדים מהניתוקים.
<מרית לביא: הקשישים שמקבלים השלמת הכנסה ומשלמים חצי מהסכום, עד 400 קילוואט שעה, אבל כשהם נדרשים לשלם את זה או לשלם עבור דברים אחרים, לעתים יש להם מצבים שהם מתעכבים או לא משלמים חשבון מסוים.
<מרית לביא: הפנייה שלנו הוא לאמץ את מה שנעשה ברשות המים ופשוט למנוע ניתוקים מאנשים שמקבלים קצבאות שנקבעו בחוק.
<מרית לביא: אנחנו אומרים שמה שנקבע בחוק רשות המים, להעתיק לחברת חשמל.
<מרית לביא: לקבוצה הזאת של אנשים שהם מעוטי הכנסה, הניתוק לא יעזור להם להשיג כסף.
<מרית לביא: זה לא שהם לא משלמים את החוב שלהם כי הם לא רוצים אלא הרבה פעמים הם לא יכולים.
<מרית לביא: אנחנו מציעים למנוע את הניתוקים של אותם אנשים ולהגיע אתם להסדר.
<מרית לביא: הם צריכים לשלם את החוב אבל להגיע אתם להסדר שהם יוכלו לעמוד בו.
<מרית לביא: הרבה פעמים הגיעו אלי אנשים שביקשו לשלם את החוב בתשלומים יותר נמוכים ולא היה לנו למי לפנות.
<מרית לביא: אני משתדלת לפנות עבורם לחברת חשמל אבל יש בעיה עם הפנייה.
<מרית לביא: אם אני מתקשרת מהמוקד הטלפוני, הוא מחפש אותי בבניין בו אני עובדת, בבנייני האומה.
<מרית לביא: הם מזהים את הלקוח לפי מספר הטלפון ואז עד שאני מגיעה לנציג שירות, לפעמים הייתי מספר 19 ו-20 בתור, זה מקשה עלינו מאוד לעזור לאותם אנשים במוקד הטלפוני וזה בגלל המערכת החדשה שנכנסה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לשאול אותך לגבי רשות המים שהזכרת, אבל לפני כן אני רוצה לומר שנקודת המוצא של הדיון היא שחובות צריך לשלם.
ישראל אייכלר: עבור שירות צריך לשלם.
<מרית לביא: נכון.
ישראל אייכלר: חברת חשמל כחברה, אני מתייחס לחברת חשמל כמו אל חברה שמוכרת סחורה, אבל יש בעיה.
ישראל אייכלר: שמת לב שנושא הדיון שלנו הוא אזרחים שלא קיבלו חשבון.
<מרית לביא: אני יודעת.
ישראל אייכלר: זה לא הכשל של האזרח.
ישראל אייכלר: אז יש ניתוק ואז אני כבר בבעיה עם החברה, עם הדואר ועם כל מי שאשם בכך שאותו אדם לא קיבל את חשבון החשמל.
<מרית לביא: אלה הפחדים שלהם.
ישראל אייכלר: עכשיו אני רוצה לשאול אותך לגבי מה שאמרת על רשות המים.
<מרית לביא: לגבי תאגיד המים העברנו בוועדת הכלכלה, בעזרת עוד עמותות, תיקון חוק שלפיו מי שנמצא בקבוצות אוכלוסייה מעוטות הכנסה שהוכרו על ידי הביטוח הלאומי, מנוע מניתוקים.
ישראל אייכלר: לא מנתקים אותו?
<מרית לביא: לא מנתקים אותו.
ישראל אייכלר: איך גובים את החוב?
<מרית לביא: מאחר והכול היה בתהליך, הפרידו שם את חובות העבר מחובות העתיד.
<מרית לביא: חובות עתיד, הגדילו את הסכומים של החוב שמונע ניתוק ורק אחרי תקופה של חצי שנה מתחילים לנתק.
<מרית לביא: לגבי חובות עבר, אנשים צריכים לשלם וזה כבר סיפור אחר.
ישראל אייכלר: מה את מציעה שיעשו עם אותו קשיש?
<מרית לביא: אני מציעה את אותו סידור.
<מרית לביא: לפני שמנתקים, הם צריכים איכשהו לתקשר עם הבן אדם.
<מרית לביא: הם ישר מנתקים?
<מרית לביא: יבוא המנתק ויגיד שאם יש לאותו אדם קצבה מביטוח לאומי שעונה על התנאים האלה והאלה, הוא לוקח את זה, מחזיר את זה לבדיקה ובינתיים אותו אדם לא ינותק.
ישראל אייכלר: ומה יהיה בבדיקה?
<מרית לביא: אם זה יהיה בתקנות רשות החשמל שמקבלי גמלאות כאלה וכאלה לא ינותקו, יש בחברת חשמל כל מיני סידורים.
ישראל אייכלר: את צריכה קודם להעביר תקנות בוועדות הכנסת.
ישראל אייכלר: כדי שחברת חשמל תוכל לעשות את זה.
ישראל אייכלר: אחת הבעיות עם חברת חשמל היא שעל פי החוק הם לא יכולים לתת כל הנחה ושום דבר.
<מרית לביא: לפחות חלק מהקבוצה הזאת מקבל היום הנחה.
<מרית לביא: על חלק מהם הם יודעים.
<מרית לביא: לפחות הקהל שלי של הקשישים, יודעים עליו.
ישראל אייכלר: ניצולי שואה מקבלים.
ישראל אייכלר: גם חולי דיאליזה.
ישראל אייכלר: אגב, זה תקדים טוב.
ישראל אייכלר: אולי באמת תעבירו לוועדות המתאימות.
<מרית לביא: מקבלי קצבת זקנה עם השלמה לנכות, מקבלים הנחה.
ישראל אייכלר: אם כן, יש תקדים לפיו חברת חשמל כן יכולה לתת הנחה.
<מרית לביא: יש להם תעריף חברתי וממנו הם נותנים הנחות.
ישראל אייכלר: אני אסכם את הצעתך.
ישראל אייכלר: את מציעה שאלה שיש להם תעריף חשמל סוציאלי, שלא ינתקו להם את החשמל.
ישראל אייכלר: אליהו יצחק, בבקשה, אתה יכול להוסיף משהו שלא נאמר?
<אליהו יצחק: כבוד היושב ראש, המצב הכלכלי שלי לא כל כך טוב.
<אליהו יצחק: אני התקשרתי לחברת החשמל וביקשתי לשלם.
<אליהו יצחק: אמרו לי שאו שאני משלם במכה אחת או אם אני רוצה לשלם בתשלומים.
<אליהו יצחק: אמרתי, כן, שלושה תשלומים.
<אליהו יצחק: הפקיד מעבר לקו אמר לי שאני אצטרך לשלם 11 שקלים עבור שלושת התשלומים.
<אליהו יצחק: האם זאת אמת או לא אמת?
<אליהו יצחק: איך אני אשלם 11 שקלים על שלושה תשלומים?
<אליהו יצחק: מאתיים שקלים כל חודש, אני צריך לשלם ריבית בגובה של 11 שקלים.
<אליהו יצחק: לא רק זה אלא אם אני מאחר בתשלום ביום אחד, התקשרתי ואמרו לי שעברו ארבעה ימים ו לכן אני צריך לשלם עוד שני שקלים ריבית.
ישראל אייכלר: היועצת המשפטית של הוועדה רוצה לומר משהו.
<ורד קירו זילברמן: אני רוצה להתייחס למה שאמרה נציגת עמותת כן לזקן לגבי כללי המים וגם קצת על החשמל.
<ורד קירו זילברמן: יש כאן שני נושאים כאשר אחד הוא דרך ההודעה, ההתרעה, ועל זה היו לנו דיונים רבים גם כאן בוועדה, ומצד שני האספקה של החשמל שאפילו בחוק משק החשמל נקרא מצרך חיוני.
<ורד קירו זילברמן: לא סתם עשית את ההשוואה למים, היות ובלי חשמל ובלי מים אנשים לא יכולים להתקיים.
<ורד קירו זילברמן: יש כאן איזשהו מדרג, איזושהי אמירה שצריכה לבוא לידי ביטוי באספקה.
<ורד קירו זילברמן: נושא שני הוא לעניין הכללים.
<ורד קירו זילברמן: בחוק תאגידי מים וביוב, מכוח החוק נקבעו כללים מאוד מפורטים לכל הדרך של היכולת לנתק את המים.
<ורד קירו זילברמן: יש שם התייחסות מפורטת גם איך צריך להודיע לאנשים ולדרך.
<ורד קירו זילברמן: עוד נושא חשוב הוא מיצוי הליכים.
<ורד קירו זילברמן: צריך להוכיח.
<ורד קירו זילברמן: נכון שחברת חשמל היא חברה שמספקת מצרך אבל יש דרכים לגבייה.
<ורד קירו זילברמן: זאת אומרת, גם כשאנחנו קונים בסופרמרקט לא באים ומעקלים לנו את הבית אלא קודם כל מנסים לגבות את הסכום בדרכים של פקודת המסים (גבייה) או דרך הוצאה לפועל ורק אחרי כן מגיעים לחרב הזו של ניתוק המים.
<ורד קירו זילברמן: זאת היא אחת השאלות שתהיה גם לחברת החשמל, אם יורשה לי, איך נעשה מיצוי ההליכים.
<ורד קירו זילברמן: דבר נוסף לגבי הכללים.
<ורד קירו זילברמן: מי שאמור לקבוע אמות מידה זו רשות החשמל והשאלה שלי לרשות החשמל היא אם באמת נקבעו כללים שמאפשרים או מתירים או מורים את הדרך לניתוק החשמל, ואם נקבעו, האם הם מספקים, ובאמת להפנות לכללים המאוד מאוד מפורטים של המים שמאפשרים אמנם לנתק אבל מתווים את הדרך לעשות את זה בצורה יעילה יותר, הגונה יותר ואחראית.
ישראל אייכלר: אני רוצה להשיב ליועצת המשפטית לומר שאני מקבל כאן ממנהלת הוועדה מידע שבפברואר 2017 – זה אומר ממש ממחר – אמורות לצאת אמות מידה חדשות לגבייה והתנהלות של חברת החשמל מול הלקוחות.
ישראל אייכלר: אמות המידה אמורות להיטיב ולשפר את אופן גביית התשלומים ולהפחית ולמזער את יכולת הניתוק של חברת החשמל את חייבי התשלום.
ישראל אייכלר: דוגמה שקיבלנו מחברת החשמל.
ישראל אייכלר: היום ניתן לנתק חשמל אחרי 14 ימים של אי תשלום החוב ובאמות המידה החדשות הכוונה להאריך את התקופה ל-120 ימים.
ישראל אייכלר: קודם כל, זו בשורה טובה ואנחנו מודים לכם על כך.
ישראל אייכלר: אם רק לשם כך התכנסנו, אנחנו שמחים.
ישראל אייכלר: אני רוצה לציין שבתקופה שלפני הוועדה לפניות הציבור יזמה שני מהלכים לטובת צרכנים נזקקים – האחד, התקנת שעון מונה שהוא כמו תשלום מראש בטוקמן לצרכני חשמל.
<שלומית אבינוח-קואולמן: זה בתקופה שלך, עת היית יושב ראש הוועדה.
ישראל אייכלר: תיקון.
ישראל אייכלר: זה היה עת הייתי יושב ראש הוועדה לפני 12 שנים.
ישראל אייכלר: חשבתי שזה לפני כן.
ישראל אייכלר: הדבר השני נעשה בזמנה של הגברת סופה לנדבר שהייתה יושבת ראש הוועדה, קבעו שלגבי אוכלוסיות נזקקות יונהג תעריף חברתי, עליו דיברנו קודם.
ישראל אייכלר: אני מקווה שנוכל לענות על השאלות של היועצת המשפטית לגבי התהליכים שיאפשרו גבייה, לא לוותר על הגבייה אבל בדרכים כאלה שניתוק החשמל יהיה הדבר האחרון.
ישראל אייכלר: עורך דין ערן נריה, הסיוע המשפטי של משרד המשפטים, מה יש לכם להגיד בעניין?
<ערן נריה: חשוב לי להסביר שהסיוע המשפטי במשרד המשפטים מייצג חייבים רבים בכל התחומים ואני חושב שאנחנו המייצגים העיקריים של מנותקי חשמל בערכאות משפטיות.
<ערן נריה: יש לנו למעלה משלושים פונים כאלה לערכאות משפטיות.
<ערן נריה: אני מצטרף להערות של היועצת המשפטית לוועדה שחשמל היא לא סחורה רגילה.
<ערן נריה: בדומה למים, אנחנו חושבים שאלו מוצרים חיוניים לקיום מינימלי בכבוד של כל בן אדם.
<ערן נריה: לכן אי אפשר להתייחס אליהם כאילו לא שילמת, לא תקבל.
<ערן נריה: חייבים לפני כן לבדוק את המצב הרפואי, את המצב הסוציאלי והכלכלי של הבן אדם ולוודא האם אי התשלום זה בגלל שהוא סרבן תשלום או בגלל סיבות אחרות.
<ערן נריה: אנשים שפנו לחברת חשמל וניסו להסביר את מצבם, לא פעם נתקלו באוזניים ערלות ורק לאחר שפנינו לבית משפט, הגענו להחלטות של בית המשפט שלמשל כל עוד בן אדם משלם לפחות את השוטף, חוב הפיגורים יהיה בצורה אחרת אולי אבל לא מנתקים אותו מחשמל.
<ערן נריה: או אנשים שהיו להם מכשירים רפואיים חיוניים וחברת חשמל לא פעם ניתקה אותם.
<ערן נריה: אנחנו חושבים שקודם כל האחריות לכך היא של הרגולטור, של הרשות לשירותים ציבוריים חשמל, שעד היום – ואני מברך על המהלך שהם עושים אם כי אני לא בטוח שהוא יספיק באופן שבו עד כה היינו אתם באיזשהו דיאלוג – יש תקנות ואמות מידה שבאופן כללי קובעות שיש אפשרות להגביל או לנתק חשמל כאשר לא משלמים חשבונות אבל לא נקבעו אמות מידה יותר מהותיות מה צריך לשאול, איך מבררים, באיזה מקרים לא ינתקו חשמל.
<ערן נריה: הרי ברור לכולם שכאשר למשל אדם מחובר למכונת הנשמה, לא ינתקו אותו מהחשמל אפילו אם הוא לא שילם את חובו.
ישראל אייכלר: אפילו מכונת חמצן של אדם קשיש.
ישראל אייכלר: לא צריך מכונת הנשמה.
<ערן נריה: בהיעדר אמות מידה מהותיות של הרגולטור, הספק, חברת החשמל נכנסה לתוך אותה לקונה וקבעה פה ושם הסדרים חלקיים בנושא הזה שלטעמנו הם כלל לא מספיקים.
ישראל אייכלר: אולי תגיד לי את עמדת משרד המשפטים או אולי היועצת המשפטית לוועדה תאמר.
ישראל אייכלר: האם אדם לא קיבל חשבון, יש לחברת חשמל סמכות חוקית לנתק לו את החשמל בגלל שהוא לא שילם בשעה שהיא לא שלחה או שהחשבון לא הגיע אליו?
ישראל אייכלר: הוא יכול להוכיח שהחשבון לא הגיע אליו .
<ערן נריה: במצב הנוכחי כיום די בכך שחברת חשמל משגרת את ההתרעה לפני ניתוק.
<קריאה: שלא מגיעה.
ישראל אייכלר: אולי צריך לעשות תיקון בחוק.
<ערן נריה: אנחנו חושבים שצריך לעשות זאת.
ישראל אייכלר: צריך לוודא קבלה לפני ניתוק.
ישראל אייכלר: אני חושב שבכל נושא אחר, אם האדם לא קיבל חיוב אחר או זימון, אי אפשר לנתק אותו.
<ערן נריה: חשוב לי להדגיש שהעמדה שאני מבטא כרגע, זו העמדה של האגף לסיוע משפטי שמייצג מנותקי חשמל ופונים אחרים ולא העמדה של משרד המשפטים כולו.
ישראל אייכלר: אולי תגיד לנו היועצת המשפטית של הוועדה האם האזרח שלא קיבל חשבון, יש להם סמכות לנתק אותו.
<דרור וגשל: אני ממשרד המשפטים, מחלקת ייעוץ וחקיקה.
ישראל אייכלר: אולי תענה לשאלה שלי.
<ערן נריה: אם ירשה לי אדוני עוד שורה או שתיים.
<ערן נריה: לטעמנו כיום, במצב הזה שאין הוראות חוק מהותיות כיצד להפעיל שיקול דעת, סמכות, הליך הוגן לניתוק, אנחנו חושבים שבמצב הזה אין ולא צריכה להיות סמכות לחברת חשמל להפעיל כוח דרסטי כלפי אנשים.
ישראל אייכלר: משרד המשפטים, מה אתה אומר על כך?
ישראל אייכלר: האם לחברת חשמל יש סמכות חוקית לנתק חשמל מאדם שלא קיבל חשבון?
<דרור וגשל: השאלה הספציפית הזאת היא שאלה שאני לא אוכל לתת עליה את התשובה עכשיו.
<קריאה: זאת לא שאלה של כן ולא?
<דרור וגשל: התשובה היא שאני לא יודע.
ישראל אייכלר: אם אני לא קיבלתי את החשבון, איזו סמכות יש לחברה לנתק אותי?
<דרור וגשל: לא בדקתי את המצב החוקי, מה קורה עם הטענה שלא הגיע חשבון.
ישראל אייכלר: אם מתברר שאכן האזרח לא קיבל, לא שהוא טוען שהוא לא קיבל כי במקרה הזה אני מבין שזה לא מספיק, אבל אם יודעים למשל שהבניין כולו לא קיבל חשבון.
ישראל אייכלר: יש עשרה עדים בבניין שמעידים על כך שאף אחד לא קיבל את החשבון.
<דרור וגשל: אם אדוני ירשה לי, אני אחזור על הדברים.
<דרור וגשל: אני חושב שמה שהיועצת המשפטית של הוועדה אמרה, גם בעינינו הוא מאוד נכון.
<דרור וגשל: אנחנו גם ביטאנו עמדות כאלה בשיח עם משרד האנרגיה ורשות החשמל ובימים אלה, כפי שאדוני הקריא, נקבעות אמות מידה מפורטות בעניין הזה.
<דרור וגשל: אמות המידה האלה גם ייבחנו על ידי משרד המשפטים ואנחנו בשלבי גיבושו של הסדר.
ישראל אייכלר: אולי תכתבו באמות המידה החדשות שלפני ניתוק יש לברר האם האזרח קיבל את החשבון.
<דרור וגשל: אנחנו בהחלט נשקל את הערתו של אדוני ונבחן את הנושא הזה.
ישראל אייכלר: ארגון הנכים בישראל, אבנר עורקבי, בבקשה.
ישראל אייכלר: אתה רוצה להוסיף משהו שעוד לא נאמר?
<אבנר עורקבי: אין לי מה להוסיף.
<אבנר עורקבי: זה מיותר.
<אבנר עורקבי: אדם נכה שמנתקים לו את ערוץ החיים שלו.
<אבנר עורקבי: זה להרוג אותו.
ישראל אייכלר: אתה נתקל בתלונות כאלה?
<אבנר עורקבי: לשמחתי הרבה לא.
<אבנר עורקבי: אני יודע שאוכלוסיית הנכים הקשים זוכה היום להנחה.
<אבנר עורקבי: מקבלי שר"ם בדרגה הגבוהה מקבלים הנחה של כמאה שקלים על 400 קילוואט ראשונים.
<אבנר עורקבי: לא נתקלתי בזה.
<אבנר עורקבי: אני חושב לזרוק כאן הצעה באוויר.
<אבנר עורקבי: כמו שאזרח פשוט מקבל היום התרעות לתשלום מים לדוגמה, להבדיל אלף אלפי הבדלות כי אין כאן תאגידים אלא כאן יש רשות אחת – הלוואי שגם שם תהיה רק רשות אחת – ברגע שדאתה לא משלם את חשבון המים, אתה מקבל דואר רשום.
<אבנר עורקבי: דואר רשום יכול לתת אינדיקציה לרשות החשמל לדעת אם הדואר התקבל, אם הבן אדם קיבל אותו או לא קיבל אותו.
<אבנר עורקבי: זאת אחת האינדיקציות לבדיקה.
<אבנר עורקבי: אני חושב שאם עד עכשיו זה לא היה קיים, היה צריך להתקיים.
<אבנר עורקבי: אני שמתי לב שזה לא קיים.
<אבנר עורקבי: פספסתי כמה תשלומים ולא ראיתי שקיים דואר רשום.
ישראל אייכלר: אי אפשר להטיל על חברת חשמל לשלוח כל מכתב בדואר רשום אלא במקרה של ניתוק אתה מתכוון.
<אבנר עורקבי: לפני ניתוק.
ישראל אייכלר: מכתב אחד שאם לא תשלם תוך כך וכך ימים, החשמל ינותק.
ישראל אייכלר: לפני שאני נותן את רשות הדיבור לחברת חשמל, אני רוצה לספר – מנהלת הוועדה רעננה את זכרוני – שאני לא זוכר כרגע מי היה אז מנכ"ל חברת החשמל, אבל בערב פסח הייתה אישה, שלושה ימים לפני פסח ניתקו לה את החשמל, אישה חד הורית עם שלושה ילדים שהיה לה חוב גדול, בשנת 2004 או 2005 ולא היה עם מי לדבר.
ישראל אייכלר: אני צלצלתי למנכ"ל ואמרתי לו שניתן לה חשמל, שייתן לה אורכה ופריסה ואם היא לא תעמוד בתשלום, חצי עלי וחצי עליו.
ישראל אייכלר: חשבון של אלפיים שקלים, 3,000 שקלים.
ישראל אייכלר: הוא אמר שעשינו עסק.
ישראל אייכלר: מיד החזירו לה את החשמל והיא עמדה בפריסת התשלומים ולא אני ולא המנכ"ל היינו צריכים לשלם.
ישראל אייכלר: היה לה חשמל ואור בפסח.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, אפשר ותמיד צריך לבוא לקראת כדי למנוע ניתוקים ושזה לא יהיה משהו מאוד רוטיני.
ישראל אייכלר: אני רוצה לאפשר לגברת אורנה גולן, סגנית מנהלת השיווק.
<ספיר סלוצקר עמראן: אדוני היושב ראש, גם אנחנו נשמח להתייחס.
<ספיר סלוצקר עמראן: האגודה לזכויות האזרח.
ישראל אייכלר: אחרי חברת החשמל כי נתתי לה את רשות הדיבור.
<עינב חשאי: אני רוצה להציע הצעה לסדר.
<עינב חשאי: אפשר לשמוע את כולנו בסוף אבל שלא יהיה מצב שלא יישאר זמן להציג גם את המדיניות של רשות החשמל בכל הנושא של גבייה, כי הדברים שהוצגו כאן אפשר לומר שחלקם נובעים מחוסר הכרות.
ישראל אייכלר: במקום לדבר על הדיבור, דבר.
<עינב חשאי: אני מציע שאורנה תתחיל ותאמר מה חברת החשמל עושה ואחר כך, אם יש שאלות, ניכנס לפרטים.
<אורנה גולן: צהרים טובים.
<אורנה גולן: קודם כל, בחברת החשמל – וחשוב לי להדגיש כאן – יש הליך מאוד מאוד ארוך עד שאנחנו מגיעים לנושא של ניתוק חשמל.
<אורנה גולן: בעיקרון נשלח חשבון חשמל ללקוח, אחרי ארבעה ימים מהמועד האחרון לתשלום – יש 14 ימים לתשלום – כל מי שיש טלפון והוא מעודכן אצלנו במערכות, הוא מקבל הודעה קולית שהוא היה צריך לשלם את חשבון החשמל.
<שלומית אבינוח-קואולמן: סליחה שאני מתפרצת, אבל אנחנו בשידור וגם יהיו שידורים חוזרים של השידור ולכן את יכולה גם לפנות לאזרחים ולהציע להם לעדכן פרטי התקשרות בחברת החשמל.
<אורנה גולן: הצעה מאוד טובה.
<אורנה גולן: אנחנו מאוד מבקשים שכל הלקוחות שיכולים, האזרחים, להתקשר לחברת חשמל - לא חייבים רק להתקשר אלא אפשר לעשות זאת באתר האינטרנט שלנו, דרך אפליקציה – ולעדכן אותנו בפרטים.
<אורנה גולן: כתובות מדויקות כי יש לפעמים כמה כניסות לבניין מסוים, את מספר הטלפון המעודכן.
<אורנה גולן: דבר נוסף שאני אומר בסוגריים.
<אורנה גולן: יש לנו נושא של מסרונים ואל המסרונים האלה אפשר להירשם דרך מערכת EFS שלנו, זו מערכת של שירות אישי ואפשר לקבל מסרון שאומר נשלח אליך חשבון החשמל.
<אורנה גולן: זה כדי שהלקוח ידע שהחשבון אמור להגיע אליו.
<עודד רון: כבוד היושב ראש, ממד הזמן קובע.
ישראל אייכלר: אני לא מרשה.
ישראל אייכלר: אני אתן לך לדבר אחריה שהיא תסיים ואחריה תתייחס רשות החשמל.
<אורנה גולן: יש כל מיני דברים שבאמצעות המסרונים אפשר להעביר את המידע ללקוח ולכן חשוב מאוד שיהיו לנו מספרי טלפון מעודכנים.
<אורנה גולן: כפי שאמרתי קודם, למי שיש מספר טלפון מעודכן ויש לו חוב שהוא לא שילם אותו לאחר 14 ימים, ארבעה ימים אחר כך אנחנו משאירים לו הודעה קולית.
<אורנה גולן: אחרי עשרה ימים – למרות שלפי אמות מידה אנחנו יכולים שבעה ימים אחר המועד האחרון לתשלום לשלוח התראה ואחרי שבעה ימים נוספים לבצע את הניתוק ואני חייבת לומר שפעולת הניתוק היא הפעולה האחרונה אחרונה.
<אורנה גולן: החברה לא מעוניינת לנתק את הלקוחות שלה אבל עדיין אני חוזרת לסדר התקין.
<אורנה גולן: עשרה ימים אחר כך נשלחת לו התראה.
<אורנה גולן: בגין כל חשבון חשמל שיוצא והוא לא שילם, נשלחת התראה.
<אורנה גולן: לא בגין התראה אחת ולא בגין שתי התראות אלא רק אחרי זה הולכים לעשות כל מיני פעולות.
<אורנה גולן: גם אחרי כן משתדלים להתקשר ללקוחות.
<אורנה גולן: גם כשמגיעים למקום הצרכנות, דופקים בדלת לנסות לראות מה קורה ואיך קורה.
<אורנה גולן: מנסים להגיע להסדר תשלומים עם הלקוח.
<אורנה גולן: יש כאן סוגים שונים של הסדרים.
<אורנה גולן: הסדר אחד אומר תנו לי כמה ימים ואני אשלם.
<אורנה גולן: הסדר שני, הוא אומר שהוא לא יכול לשלם ומבקש שיפרסו לו לתשלומים – אפשר באמצעות המחאות דחויות, אפשר באמצעות פריסה בחשבון החשמל, אפשר באמצעות הסדרים של פריסות שאומרים שבהתחלה תיתן סכום כזה ואחר כך נפרוס את הסכום לסכומים אחרים.
<אורנה גולן: אפשר באמצעות מונה כמו שציינת, מונה של תשלום מראש כשבע
<אורנה גולן: צם מכניסים לתוכו את חובות העבר והוא מתחיל לשלם גם על השוטף.
<אורנה גולן: אנחנו הולכים מאוד לקראת הלקוחות כדי שהם יוכלו לעמוד בחשבונות החשמל שלהם.
<אורנה גולן: אני מציינת שוב שהכול נעשה ברגישות רבה.
<אורנה גולן: הזכירה כאן הגברת מקו לזקן את הנושא של תעריף חברתי.
<אורנה גולן: לפי החלטה של ביטוח לאומי, יש גם לגבי חיילים בודדים, יש לגבי נושאים שונים שביטוח לאומי ומדינת ישראל בכלל החליטו שזכאים להנחה בחשבון החשמל - החברה נותנת להם הנחה.
<אורנה גולן: ההנחה הזאת, כמו שציין כאן נציג ארגון הנכים, מדברת על כ-120 שקלים לחודש על 400 קילוואט הראשונים שהאזרח זכאי להם.
<אורנה גולן: לאחר מכן, אלה עם התעריף החברתי, אנחנו ביתר זהירות – ואחרי כן מירב תתייחס לזה – והולכים מאוד לקראת הלקוח.
<אורנה גולן: ציינה כאן הגברת את הקטע של האם יש עם מי לדבר בחברת חשמל.
<אורנה גולן: יש לנו איש קשר מיוחד שהחברה הקצתה רק לנושא של הלקוחות מהאוכלוסיות המוחלשות יותר או עם היותר בעיות.
ישראל אייכלר: איך מגיעים אליו?
<אורנה גולן: הארגונים יודעים את השם של אותו אדם.
<עינב חשאי: אני אסביר.
<עינב חשאי: המדיניות של דירקטוריון חברת חשמל ושל ההנהלה היא שצריך לקיים דיאלוג שוטף עם כל הארגונים החוץ פרלמנטרים.
ישראל אייכלר: מותר לכם לקיים דיאלוג שוטף גם עם הארגונים הפרלמנטריים.
<עינב חשאי: על את כמה וכמה.
ישראל אייכלר: ואתם עושים את זה.
ישראל אייכלר: הוועדה פונה אליכם.
<עינב חשאי: על אחת כמה וכמה.
<עינב חשאי: אנחנו יושבים פעמיים בשנה סביב שולחן, כל הנהלת החברה עוצרת את הפעילות שלה, למשך חצי יום יושבת ושומעת את כל החברה האזרחית על כל הסוגיות.
<עינב חשאי: זה לא מחויב בשום תקנה, אבל זה חלק מתהליך של פתיחות של החברה כלפי הצרכנים שלה.
<עינב חשאי: אחר כך, מתוך התהליך הזה, משנים תהליכים בתוך החברה גם כשהם לא מחויבים לא על פי חוק ולא על פי תקנה או אמת מידה.
<עינב חשאי: דבר נוסף.
<עינב חשאי: באותו שיח – אני אשמח שארגונים נוספים יצטרפו לשיח הזה – הגדרנו מתוך צורך של הארגונים אדם שיש סוגיות שנופלות בין הכיסאות, סוגיות שלא מקבלות פתרון, ולכן יש קשר אליו.
<עינב חשאי: תאמין לי שיש עשרות שפונים.
ישראל אייכלר: יש לכם בעיה לפרסם את שמו?
<עינב חשאי: אנחנו לא רוצים לייצר מצב - - -
ישראל אייכלר: אל מי האזרח יפנה?
<עינב חשאי: העמותות יפנו.
ישראל אייכלר: הוא יפנה אל הארגונים והארגונים יפנו אליכם.
<עינב חשאי: אנחנו נעביר את הפרטים לעמותות ומי שירצה, יוכל לפנות.
יעל כהן-פארן: יש כאן מצב שבאמת החלשים ביותר נופלים בין הכיסאות.
יעל כהן-פארן: למרות מה שתואר על ידי חברת החשמל, אני חוששת שהחלשים ביותר אפילו לא יודעים לפנות לארגונים והם נופלים בין הכיסאות.
יעל כהן-פארן: השאלה היא איך מתמודדים עם זה.
יעל כהן-פארן: אני באמת רוצה לומר שאני מעריכה את המאמצים של חברת החשמל, באמת, אני חושבת שזה משהו שצריך להגיע לפתחנו.
יעל כהן-פארן: אפילו יש לומר מכסה מסוימת של חשמל שהיא צריכה להיות במחיר זעום, אפילו יותר מההנחה שניתנת היום על ידי ביטוח לאומי לאותן אוכלוסיות חלשות.
יעל כהן-פארן: לא יתכן שהחלשים ביותר ישבו בקור ובחושך בימי החורף.
יעל כהן-פארן: אנחנו צריכים לתת על כך את הדעת.
ישראל אייכלר: אחד הדברים, עינב וגברת אורנה, שאתם יכולים לעשות מיידית הוא כאשר האזרח כבר שילם ועשה את הפריסה, במקום לתת לו לשבת – אם הוא שילם אחרי 5:30 בערב – עד למחרת בשעה 12:00 בלילה בלי חשמל, תוך שעה להחזיר לו את החשמל.
ישראל אייכלר: גם במשך היום.
ישראל אייכלר: אדם שילם, לחיצת כפתור ויש לו חשמל.
ישראל אייכלר: השאלה אם אתם לא יכולים טכנית לעשות את זה.
<אורנה גולן: אני רוצה להתייחס.
<אורנה גולן: אתה שאלת קודם האם אפשר להחזיר את החשמל מרחוק, בלחיצת כפתור, או שצריך לצאת לשטח.
<אורנה גולן: עובד חייב לצאת לשטח כדי להחזיר את הזרם.
<אורנה גולן: לכן אנחנו משתדלים באמת שמי שמשלם עד השעה 5:30 אחר הצהרים, לשלוח עד 12:00 בלילה אנשים שיחזירו את החשמל.
<אורנה גולן: אם זה מעבר לשעה הזאת, אנחנו משתדלים ובדרך כלל עושים את זה - - -
<שלומית אבינוח-קואולמן: גם כאשר מנתקים חשמל, העובד מגיע לשטח.