GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עמוס צייאדה: יכול להיות מקרה שנגיד מוסד באמת, מקרה מאד מאד חמור שמישהו נגיד רימה, דיווח סתם ואין בכלל תלמידים, אנחנו נעשה את כולם מסיבה מאד פשוטה, כדי שמישהו אחר לא יעשה בהם שימוש לרעה.
<עמוס צייאדה: מדובר בדרך כלל באנשים שעובדים ובכלל שנים כבר לא היו בישיבות, או אפילו אנשים חילוניים, יכול להיות מקרה כזה.
<עמוס צייאדה: אנחנו נשעה אותם כדי שלא יעשו בהם שימוש לרעה, אבל מי שנמצא ולומד, אפילו אם הוא חסר בביקורת ואם קיבלנו את ההסבר שלו למה הוא חסר, הוא יכול לבוא ולהצהיר ובזה נגמר הסיפור.
ישראל אייכלר: קודם כל הוועדה קיבלה דיווח מפורט ממנהל מחלקת הישיבות, עמוס צייאדה והשתתף גם מאיר כהן, מנהל תחום קהל"ת.
ישראל אייכלר: קודם כל אנחנו מברכים על הפעילות הקשה והכבדה בכוח אדם מאד מצומצם, שאנחנו צריכים לדרוש הגדלתו ותגבורו.
ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים שהכנסות המשפחה ייחשבו בנפרד – הכנסות האישה יופרדו מבעלה כמו במס הכנסה ולא להכליל את הכנסות האישה בחישובים של הכנסות הגבר.
ישראל אייכלר: אין שום הצדקה לדבר הזה, אלא אם כן יש לו אישה הבת של אדלסון, או משהו כזה.
<עמוס צייאדה: או לבייב יותר מתאים.
ישראל אייכלר: או לבייב ואני לא רוצה ללכת לדוגמאות יותר קרובות לבניין הזה.
ישראל אייכלר: אבל סתם משפחה, לא צריכים.
ישראל אייכלר: אדרבא, אני הייתי רוצה שהאישה תוכל להרוויח באופן נפרד והיא לא תצא לעבודה כגננת, כמטפלת, כי אולי היא תעבור את ה-1,250 שקלים.
ישראל אייכלר: אני רוצה שהיא כן תצא לעבודה כמטפלת וכן תעזור בפרנסת המשפחה.
ישראל אייכלר: יש פה עיוות שצריך לתקן.
ישראל אייכלר: אם צריך לעשות חקיקה, אז נצטרך לעשות חקיקה.
ישראל אייכלר: אנחנו רוצים שטיפול בבקשות חדשות, תעזרי לי פה עם הניסוח בקריאת החומר – טיפול בבקשות חדשות מול בקשות ותיקות - - -
<שלומית אבינח: תגבור כוח אדם.
ישראל אייכלר: אה, אנחנו מבקשים תגבור כוח אדם של האגף, כדי לתת מענה מיטבי לטיפול בבקשות חדשות מול בקשות ותיקות, כי יש לך צבירה של בקשות ישנות.
ישראל אייכלר: אני כבר אמרתי בסעיף הראשון - - -
<עמוס צייאדה: אז בוא תראה, אני רק מציע, אני חושב שעכשיו, בשנת 2017 יהיה הרבה יותר פשוט, יהיה הרבה יותר קל, כי העניין נהיה הרבה יותר מהיר ושוב, כמעט 5,000 כבר נמצאים בתוך המערכת שלנו – 3,800, כמה שמקבלים, תיכף נעבור לארבע לדעתי.
<עמוס צייאדה: אני אומר לכם בואו, תשאירו לנו קצת את העבודה.
<עמוס צייאדה: אם רוצים לדבר על כוח אדם, אז בואו נדבר על זה בהיבט של רוצים עוד מועד בשנה.
<עמוס צייאדה: פה אם יוכלו לתת מענה, נוכל לחשוב על איזה שהוא מועד באמצע השנה כדי שיהיה מענה לדבר הזה.
<עמוס צייאדה: לגבי המענה, זה הולך ומשתפר.
<עמוס צייאדה: יש לנו שוב, כל מיני רעיונות גם עם המחשוב של המשרד, גם עם יועצי התקשורת של הטלפוניה והכל.
<עמוס צייאדה: יש לנו כל מיני רעיונות איך לשפר את התהליך.
<עמוס צייאדה: אין קיצורי דרך, צריך לעבוד על הדברים האלה.
<עמוס צייאדה: אני מאמין שבשנת 2017 זה יהיה קל.
ישראל אייכלר: אנחנו ממשיכים באמת בקו שאמרת.
ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים שיהיה מועד נוסף באמצע השנה, אולי ביולי או מתי שתקבעו שיהיה לכם נוח, שיוכלו להיכנס.
ישראל אייכלר: בעיקר כשאנחנו יודעים שילדים נולדים גם בחודשי השנה.
<עמוס צייאדה: האמת שזו הטענה שהיא לכאורה הטענה הכי חזקה.
ישראל אייכלר: כן, זה משנה את המעמד של המשפחה.
ישראל אייכלר: אם יש לה עוד ילד אז היא זכאית.
ישראל אייכלר: קצבת נכות – אנחנו מבקשים שלא תחשב כהכנסה ואם צריך שינוי חקיקה אנחנו נעשה את זה, כי בכל מקום, עד כמה שידוע לי, קצבת נכות לא נחשבת, כי קצבת נכות היא מספיק קטנה בשביל בקושי לטפל בנכות ולא בפרנסה.
ישראל אייכלר: הנכות עצמה אולי תראה את הכסף.
ישראל אייכלר: לגבי ההגשה של שנת 2017 – אנחנו מבקשים שתודיעו מתי יתחיל הטיפול בבקשות החדשות ועד מתי אפשר להגיד ושזה יהיה מפורסם בכל המוסדות ובכל המקומות, כפי שאתם עושים בשאר הדברים.
ישראל אייכלר: לגבי המענה הטלפוני, אנחנו רשמנו לעצמנו שמדברים על קוד ממוחשב, שיוכלו פונים להגיע אליהם ושלא יהיה עומס של טלפונים.
<עמוס צייאדה: שוב, - - - הקוד הוא לעניין זה שתהיה הגשה בטופס מקוון, ואז איך?
<עמוס צייאדה: כלומר, צריך איזה שהוא אימות במקום החתימה של הבן אדם.
<עמוס צייאדה: אמרנו שיש בעיה של אנשים נגיד אפילו עם טלפון כשר, לא כשר, כאילו להחזיק.
<עמוס צייאדה: אז בעניין הטופס המקוון אנחנו בודקים עכשיו פתרונות לעקוף את הצורך הזה ב-SMS.
<עמוס צייאדה: זה לגבי הדבר הזה.
<עמוס צייאדה: לגבי המענה הטלפוני, שוב, אני חושב ש - - -
ישראל אייכלר: צריך תגבור.
<עמוס צייאדה: אני חושב שזה יהיה הרבה יותר פשוט וזה ילך הרבה יותר טוב ומהיר, גם בגלל שראינו את זה קצת קדימה ולקחנו טופס ל-2016-2017 כדי להתגבר על העומס הראשון, על הגשר הראשון, אז יהיה הרבה יותר פשוט וקל בתקופה הקרובה.
<עמוס צייאדה: זה אני אומר לא במענה הטלפוני, אלא לגבי הגשה של טפסים מקוונים, איך לאמת את הזהות של הבן אדם בהינתן הקושי של שליחת SMS.
ישראל אייכלר: טוב, אז רשמנו את ההודעה שלכם.
<שלומית אבינח: ובקבלת פניות, איך אתם תקבלו?
ישראל אייכלר: אה, לענות לאנשים "התקבל".
<שלומית אבינח: גם למי ששולח טופס מקוון, פשוט שיידעו שזה התקבל, שזה אצלכם.
ישראל אייכלר: כן, זה מקובל בכל משרדי הממשלה.
<עמוס צייאדה: יותר מזה, אנחנו שוב, נבנה.
<עמוס צייאדה: אני מניח בסביבות, אם תדברו איתי בעוד שבועיים שלושה יהיה לי אפיון ביד אז אני אוכל להיות כבר יותר חכם.
<עמוס צייאדה: יצא אישור.
<עמוס צייאדה: אתה מגיש משהו, יוצא לך אישור.
<עמוס צייאדה: כמו שבמערכת הממוחשבת אתה שולח דיווח תלמידים, יוצא לך כתוב – חמישה זה וזה, בשעה 17:58 נשלח, דיווח נקלט.
<עמוס צייאדה: צריך לצאת אישור או מספר יש כל מיני דברים.
ישראל אייכלר: היה עוד סיכום של הדברים שעמוס אמר שרציתי לרשום.
ישראל אייכלר: שכחתי לרגע, תוך כדי דיבור.
ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים לאפשר שהייה בחוץ לארץ עד 30 יום בלי להכביד על העומס ביחידה בבירוקרטיה של אישורים מיוחדים ליוצאים לחו"ל עד חודש ימים במקום עד 14 יום.
ישראל אייכלר: נשחרר אתכם מהעול הזה של האנשים שנמצאים - - -
<שלומית אבינח: זה גם צריך שינוי חקיקה?
<עמוס צייאדה: לא, לא צריך שינוי חקיקה.
<עמוס צייאדה: זה לא פשוט.
<עמוס צייאדה: אני אומר פה - - -
ישראל אייכלר: אז תעשה 25 ימים, כדי שלא - - -
<עמוס צייאדה: הרב אייכלר, אני אגיד משהו בחדר הסגור.
ישראל אייכלר: לא סגור, זה פרוטוקול פתוח.
<עמוס צייאדה: אוקיי, אז אני אגיד לך, כלומר לכאורה יש פה איזה משהו שסותר.
<עמוס צייאדה: אם הבן אדם מנסה לאסוף כסף בחו"ל ויש לו איזו מגבלה של הכנסה, איך זה מתיישב?
<עמוס צייאדה: אני מציע שמי שיש לו סיבה לצאת ליותר מ-14 ימים, זאת אומרת אם הוא יבקש אנחנו מאשרים, איפה שיש הצדקה.
<שלומית אבינח: במקרים חריגים.
ישראל אייכלר: כן, אבל זה מכביד על העומס שלהם.
ישראל אייכלר: למה הם צריכים את זה?
<עמוס צייאדה: זה לא קשור להבטחת הכנסה.
<עמוס צייאדה: זה מטופל בישיבות, בלי קשר.
<עמוס צייאדה: הרי הרשימה של הבטחת הכנסה היא חלק מהרשימה הגדולה וזה מטופל בישיבות בנפרד.
<עמוס צייאדה: הבטחת הכנסה זה לא קשור.
ישראל אייכלר: היה עוד איזה סעיף שאמרת.
ישראל אייכלר: עוד נתון מאד חשוב אמרת לגבי השנה הקרובה.
ישראל אייכלר: אה, כן, אמרת דבר חשוב - - -
<עמוס צייאדה: מה לגבי ה-4,000?
ישראל אייכלר: שאדם שמגיש את המכתב הבסיסי, את הפנייה הבסיסית, עד התאריך הקובע לא ייחשב כאיחור אם הוא השלים את המסמכים האחרים יותר מאוחר.
<עמוס צייאדה: כן, כן.
<עמוס צייאדה: מי שהגיש את הטופס.
<עמוס צייאדה: ניתן המון זמן.
<עמוס צייאדה: בוא נגיד את זה בעדינות, ניתנה תקופה לא קצרה כדי להשלים.
ישראל אייכלר: בהנחות למעונות עשינו את זה.
<עמוס צייאדה: שמעת את התאריך שמאיר אמר, נכון?
ישראל אייכלר: אבל עמוס, אני רוצה להגיד לך שבבירוקרטיה של ההנחות למעונות ולמשפחתונים זה היה נורא ואיום, עד שהם עצמם הגיעו להסכמה עם הוועדה, שייתנו מסמך בסיס ואז לא יתווכחו עם אנשים – מתי שלחת, כן הגיע, לא הגיע, איחרת, לא איחרת.
<עמוס צייאדה: ברור, אנחנו שונאים את הבירוקרטיה הזאת וסתם להכביד, לא על עצמנו ולא על האנשים.
<עמוס צייאדה: אין טעם.
<עמוס צייאדה: זה משהו שהוא לא יעיל בראש.
<עמוס צייאדה: אנחנו רדפנו אחרי אנשים, טלפונים דואר, עניינים, תגישו, תגישו, תגישו - - -
<שלומית אבינח: דואר לא כדאי לך, זה לא מגיע בכלל.
<עמוס צייאדה: אז שלחנו בדואר רשום.
ישראל אייכלר: גם רשום לא באים לקחת ורגיל לא מגיע.
<עמוס צייאדה: במשרד החינוך מה עזר לנו?
<עמוס צייאדה: הרי פתאום להקים יחידה באמצע, זה מאד מאד בעייתי, כלומר מבחינת עומס והכל.
<עמוס צייאדה: אז מה עזר לנו?
<עמוס צייאדה: משרד החינוך התחיל להעסיק בקיץ הזה ילדי עובדים.
<עמוס צייאדה: היו באגף איזה 10 ילדי עובדים, כולל הבת שלי, זה מגיל 14.
<עמוס צייאדה: היא הייתה אז בת 14.5, והם טיפלו בהבטחת הכנסה.
<עמוס צייאדה: הם שלחו מכתבים, צילמו, העבירו - - -.
<עמוס צייאדה: היו איזה 10 ילדים שטיפלו בהבטחת הכנסה במשך בין חודש לחודשיים, חודש וחצי או יותר.
ישראל אייכלר: תיזהר מהפרוטוקול.
ישראל אייכלר: העסקת ילדים היא בלתי חוקית.
<עמוס צייאדה: לא, זה על ידי משרד החינוך.
<עמוס צייאדה: כיבדו את השעות.
<עמוס צייאדה: ניתנו הוראות כמה זמן הפסקה יש לתת להם.
ישראל אייכלר: עם זכויות?
ישראל אייכלר: עם כוס שוקו?
<עמוס צייאדה: כיוון שאצלנו זה היה הילדים של העובדים שלנו, והאמת שגם במקום אחר, איזה מישהי מהמשרד אמרה שהיא מוכנה שהוא יעבור רק אצלנו.
<עמוס צייאדה: הם עשו אצלנו חיים.
<עמוס צייאדה: עבדו, נהנו, קיבלו כסף.
<שלומית אבינח: וגם קיבלו תמורה.
ישראל אייכלר: בתקופת הקייטנה.
<עמוס צייאדה: כן, קיבלו 20 שקלים לשעה, 8 שעות ביום, 160 שקלים.
ישראל אייכלר: ביקשו עוד.
<עמוס צייאדה: כן, הבן שלי אמר לי אבא, שנה הבאה אני בגיל 14, אני רוצה לעבוד.
<עמוס צייאדה: בקיצור, הילדים האלה מאד מאד עזרו לקדם את העניין של הבטחת הכנסה, שוב באמצע השנה מדובר על אלפי בקשות.
<עמוס צייאדה: להתחיל פה עם פיגור מאד מאד גדול באמצע השנה.
<עמוס צייאדה: לא התחלת באוקטובר שנה קודם.
ישראל אייכלר: והשלמתם כבר?
ישראל אייכלר: גמרתם את החומר שהצטבר?
<עמוס צייאדה: לא, אנחנו בסוף.
<עמוס צייאדה: זה מה שמופיע כאן.
<עמוס צייאדה: אנחנו בסוף.
ישראל אייכלר: ממש גומרים כבר?
<שלומית אבינח: הם התחילו ביוני.
<עמוס צייאדה: אנחנו בסוף, כן.
ישראל אייכלר: אז יופי, שיהיה בהצלחה.
ישראל אייכלר: תודה רבה לעמוס צייאדה, מנהל אגף מוסדות תורניים ולמאיר כהן, מנהל תחום קהל"ת.
<שלומית אבינח: ישיבת מעקב במרס?
ישראל אייכלר: מתי שאת תגידי.
ישראל אייכלר: יש לנו מנהלת מאד פרו-אקטיבית.
ישראל אייכלר: היא תקבע.
<שלומית אבינח: לפי הפניות שיגיעו.
ישראל אייכלר: לפני הפניות.
ישראל אייכלר: אנחנו מקווים בעזרת השם שאנחנו לא נצטרך.
ישראל אייכלר: מאד נחמד לנו לשבת אתכם, אבל אתם אנשים עסוקים מאד ואנחנו לא רוצים סתם להעסיק אתכם.
ישראל אייכלר: אנחנו מקווים שלא יהיו הרבה פניות בעניין הזה ושיהיה לכם בהצלחה.
<עמוס צייאדה: תודה רבה רבה.
ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את ישיבת הוועדה לפניות הציבור בנושא בעיות התקוף במעבר בין אוטובוס לרכבת הקלה בירושלים.
ישראל אייכלר: אני קודם כל רוצה לברך על החזרת עטרה ליושנה וכי אפשר להשתמש בערך הצבור גם ברכבת הקלה, אחרי חודשים שהייתה בעיה עם זה.
ישראל אייכלר: קיבלנו פניות מנוסע שציין כי כרטיס הרב קו שלו חויב בשתי נסיעות תוך פרק זמן של שעה וחצי בתוך תשעים הדקות.
ישראל אייכלר: הוא נסע באוטובוס של אגד ועלה על הרכבת הקלה והיה אמור לשלם רק פעם אחת אבל במקום זה שילם סכום של 11.80 שקלים.
ישראל אייכלר: לא מדובר בסכום משמעותי ליחיד, אבל ברבים, זה מצטבר, מה גם שרבבות נוסעים עולים מדי יום על הרכבת הקלה, ביניהם כאלה שבאים אחרי שנסעו באוטובוס של חברת אגד והם לא שמים לב ולא בודקים את הכרטיס מפאת חוסר זמן ומחויבים שוב.
ישראל אייכלר: הוועדה שלנו כבר קיימה ישיבות רבות בנושא התחבורה הציבורית בכלל ובירושלים בפרט.
ישראל אייכלר: בכל הישיבות הקודמות דנו בנושא ועלה הצורך לתיאום בין מכונות התקוף של אגד וסיטיפס.
ישראל אייכלר: כמו שאמרתי, זה הערך הצבור.
ישראל אייכלר: זה נכנס לתוקף גם ברכבת הקלה ב-1 בינואר 2017 ואנחנו מברכים על כך.
ישראל אייכלר: אנחנו נשמע עכשיו את הבעיה ונקבל התייחסויות של כל הגורמים אליהם פנינו והם נתנו לנו תשובות והתשובות אצלי.
ישראל אייכלר: אנחנו נשמע את הדברים בוועדה לפרוטוקול.
ישראל אייכלר: כמנהגנו נפנה בראש ובראשונה לפונים.
ישראל אייכלר: הפונה הספציפי בנושא הזה היה שלמה דויטש.
<שלמה דויטש: כפי שציינתי, אני עליתי לאוטובוס, ותקפתי כרגיל בערך צבור.
<שלמה דויטש: מה שהנהג עשה, אני לא מתערב לו בנושא של התקוף.
<שלמה דויטש: אחר כך עברתי לרכבת ושמתי את הרב קו על המכשיר של התקוף ואני רואה שעל המסך כתוב סכום יתרה והסכום נמוך מכפי שיצא לי בפתק שקיבלתי באוטובוס.
<שלמה דויטש: לא ירדתי בתחנה שתכננתי לרדת אלא נסעתי ישירות עד הדווידקה ונכנסתי למרכז השירות של סיטיפס.
<שלמה דויטש: שם אמר לי הפקיד שאני לא הראשון אלא יש כאן אלפים כמוני, הקוד שאגד נותן הוא לא הקוד הנכון – זאת הייתה טענתו – זה קוד 62 וזה לא קוד שמתאים לירושלים ולכן הרכבת לא מזהה אותו ולכן הרכבת מבצעת תקוף חדש.
<שלמה דויטש: הוא אמר שהם לא אחראים לזה ושאסע לתחנה המרכזית ואבקש החזר מאגד.
<שלמה דויטש: עד כאן הסיפור.
<שלמה דויטש: אני שלחתי פנייה עם תלונה לאגד ולסיטיפס במקביל, כיוון שאני באמת לא יודע מי אשם בבעיה, וכמו כן למשרד התחבורה וגם לוועדה.
<שלמה דויטש: מאגד קיבלתי תגובה ששולחים לי הביתה זיכוי בדואר.
<שלמה דויטש: לא התייחסו לעצם הבעיה אלא אמרו שמחזירים לי את התקוף הנוסף.
<שלמה דויטש: עד כאן זה מה שידוע לי בנושא הזה.
ישראל אייכלר: אני מעריך מאוד שאתה פנית, עשית ופעלת כי בכך עשית שליחות ציבורית.
ישראל אייכלר: יש אנשים רבים מאוד שנתקלים בבעיות יחסית קטנות ואומרים שהם הגיעו הביתה ולא מעניינים אותם האחרים.
ישראל אייכלר: כך חושבים רוב האנשים וזו הבעיה כי לכן הבעיות לא מטופלות.
ישראל אייכלר: אם יש אזרח שמגלה אזרחות טובה ופועל בדברים, הוא בעצם תורם לכולם.
ישראל אייכלר: אני מניח שזה לא החמישה שקלים שגרמו לך לבוא לכאן ולעסוק בזה אלא עשית זאת בגלל האכפתיות ואני מאוד מברך על כך.
ישראל אייכלר: אנחנו נפנה לחברת סיטיפס.
ישראל אייכלר: נמצאים כאן לליב ברעם אלקיים ויוסי טרייסטמן.
<לליב ברעם אלקיים: נראה לי שיותר הגיוני במקרה הזה אגד יתייחסו ראשונים מאחר ומערכת הכרטוס שלנו אכן התחילה לעבוד ב-1 בינואר 2017 והיא מכבדת ערך צבור בהתאם לכללים ולהנחיות שניתנו לנו על ידי משרד התחבורה.
<לליב ברעם אלקיים: התקלה המדוברת כשהיא קורית, היא אכן קורית בגלל סוגיה של תקוף באגד ולכן אני מציעה שאגד תתייחס לזה.
<לליב ברעם אלקיים: לגבי סדרי הגודל, לפחות ממה שאנחנו יודעים, מי שפונה אלינו בטלפון או באינטרנט – שוב, בתיאום עם אגד – אנחנו מפנים אותו לאגד.
<לליב ברעם אלקיים: מי שמגיע למרכז השירות, אנחנו לא שולחים אותו הביתה אלא אנחנו כן נותנים לו את הפיצוי למרות שמקור התקלה הוא לא אצלנו.
<לליב ברעם אלקיים: בשבוע האחרון היו 12 פניות.
<לליב ברעם אלקיים: זאת אומרת, אם זה עדיין קורה, זה בגלל דברים מאוד אקראיים, כנראה טעות של נהג כזה או אחר ושוב, הם יתייחסו ולא אני, אבל אנחנו מדברים גם בתחילת הדרך וגם עכשיו לא על היקפים גדולים.
<לליב ברעם אלקיים: לא היינו בשום שלב במצב שאנחנו מכירים של אלפי בעיות כאלה.
<לליב ברעם אלקיים: אנחנו מדברים מלכתחילה על הרבה פחות וגם עיקר הבעיה הייתה ממש ביומיים-שלושה הראשונים, שאלה בגדר חבלי לידה.
<לליב ברעם אלקיים: זה בסדר, לאנשים מגיע הפיצוי, אבל יש גם חבלי לידה של מערכת כרטוס שנגרמים משינויים.
ישראל אייכלר: זה שקיבלתם 12 תלונות, זה לא אומר שרק 12 אנשים נתקלו בבעיה הזאת.
ישראל אייכלר: רוב האנשים, כמוני למשל, לא היו הולכים להתלונן והיו אומרים כפרה.
ישראל אייכלר: מדובר בשישה שקלים.
<לליב ברעם אלקיים: שוב אני אומרת שמעבר לכך אין לי מה להוסיף.
ישראל אייכלר: הייתה איזו בעיה שכשעולים לקנות אצלכם את הכרטיס, אי אפשר לעשות ערך צבור.
<לליב ברעם אלקיים: זה נכון.
ישראל אייכלר: מתי זה יסודר?
<לליב ברעם אלקיים: זה תלוי בהבנות בינינו לבין המדינה.
<לליב ברעם אלקיים: כרגע אין מועד.
ישראל אייכלר: המדינה נמצאת כאן בדמותו של רן שדמי.
<שלומית אבינוח-קואולמן: גם שלומית עמוס נמצאת כאן.
ישראל אייכלר: אולי משרד התחבורה יאמר לנו מתי אמורה סיטיפס לאפשר.
ישראל אייכלר: אני סוטה מהנושא הספציפי של החמישה שקלים כי הנושא היותר רחב שכן נוגע לסיטיפס הוא העובדה שאדם עולה לרכבת והוא לא יכול לעשות ערך צבור גם לאוטובוס.
<רן שדמי: אני לא יודע להגיע מתי סיטיפס תיכנס לערך צבור.
<רן שדמי: יש להם דיונים חובקי עולם גם עם החשב הכללי, עם אגף התקציבים וכולי.
<רן שדמי: מה שאנחנו כן עושים, תכנית יחד עם עיריית ירושלים בתכנית אב ירושלים, אנחנו הולכים לפרוס מכונות תשלום שלנו.
ישראל אייכלר: ליד תחנות הרכבת.
<רן שדמי: אי אפשר ממש בתחנות הרכבת, אבל בסמיכות קרובה לתחנות של סיטיפס כדי שמי שירצה לרכוש שם ערך צבור, יוכל לעשות זאת.
<רן שדמי: זה בסמיכות מאוד מאוד קרובה לתחנות.
ישראל אייכלר: מתי תעשו את זה.
<רן שדמי: זה כבר בתהליך.
<רן שדמי: זה בתכנית אב ירושלים יחד עם עיריית ירושלים.
<רן שדמי: זה יחד עם חברת חשמל.
<רן שדמי: יש פרוצדורה שצריך להסדיר כדי להתקין את המכונות האלה.
<רן שדמי: זה בתהליך.
<רן שדמי: יש צוות בתכנית אב ירושלים שמטפל בזה.
<רן שדמי: המכונות כבר מחכות ואני מקווה שזה יהיה במהרה.
ישראל אייכלר: המכונות מוכנות?
<רן שדמי: הן מוכנות אצלנו.
ישראל אייכלר: העובדים מקבלים משכורת כדי לבצע את זה?
<רן שדמי: אני מקווה.
ישראל אייכלר: אם כן, מה הבעיה כאן?
<רן שדמי: להתקין מכונה צריך קו תקשורת, צריך קו חשמל, צריך לפתוח תיק בחברת חשמל, צריך לאשר את המיקום המדויק עם העירייה.
<רן שדמי: פרוצדורה בירוקרטית.
ישראל אייכלר: הוועדה לפניות הציבור תפנה שיוציאו להם תור מהיר בחברות האלה כדי לעשות את הקו.
<שלומית אבינוח-קואולמן: מה הצפי?
<שלומית אבינוח-קואולמן: כמה זמן?
<רן שדמי: זה כבר לא אצלי.
<רן שדמי: אני לא יודע.
ישראל אייכלר: העירייה צריכה לעשות את זה?
<רן שדמי: מי שעושה את זה בפועל, מי שמנהל את הפרויקט הזה, מבחינתנו זאת תכנית אב ירושלים.
<רן שדמי: אתם מכירים אותה.
<רן שדמי: זה גוף עירוני ששייך לעיריית ירושלים.
<רן שדמי: עובדים על זה ומקדמים את זה ורוצים שזה יקרה כמה שיותר מהר.
<רן שדמי: לא הכול בשליטתנו.
ישראל אייכלר: מר אורנשטיין, אולי אתה תגיד לנו מתי?
ישראל אייכלר: קודם כל, למה זה לא יכול להיות בתוך התחנה?
<שמחה אורנשטיין: זה לא יהיה רחוק מהתחנה.
ישראל אייכלר: מה הסיבה שזה לא יכול להיות בתוך התחנה.
<שמחה אורנשטיין: היום שטח התחנה הוא שטח שבאחריות סיטיטפס.
<שמחה אורנשטיין: היא מתחזקת אותו.
<שמחה אורנשטיין: להכניס שם ציוד, יכול ליצור בעיות חוזיות ואם יהיו בעיות עם המכונות האלה, סיטיפס תקבל הרבה מאוד תלונות.
<שמחה אורנשטיין: בסך הכול הציבור לא ירגיש.
<שמחה אורנשטיין: זה יהיה ממש קרוב.
ישראל אייכלר: מעניין אותי האם מבחינה משפטית יש איזה טאבו לסיטיפס על התחנה.
<שמחה אורנשטיין: לא.
<שמחה אורנשטיין: יש זיכיון.
<שמחה אורנשטיין: הם קיבלו חוזה זיכיון מסוים.
<שמחה אורנשטיין: זה שטח שבאחריותם.
ישראל אייכלר: בסך הכול משרד התחבורה בא לעזור להם.
ישראל אייכלר: לשים להם מכונות.
<שמחה אורנשטיין: כן, אבל עשו סקר ומצאו מקומות.
<שמחה אורנשטיין: המקומות קרובים לתחנה.
<שמחה אורנשטיין: אם נניח בכיכר הדווידקה, זה לא יהיה בדיוק היכן שיושבים אנשים אלא בקיר ליד.
<שמחה אורנשטיין: זאת אומרת, בן אדם בא וקונה וגם בן אדם שיורד מהאוטובוס יכול לרכוש.
<שמחה אורנשטיין: זה מתגבר את המערכות של האוטובוס.
<שמחה אורנשטיין: נעשה ניסיון לעשות אופטימיזציה של המקום, שלושים יחידות, היכן לתת אותן.
<שמחה אורנשטיין: כמו שאמר רן, המכונות נמצאות בארץ, המכונות הגיעו.
<שמחה אורנשטיין: יש תהליך שנקרא תיאום תשתיות מול העירייה.
<שמחה אורנשטיין: כשאתה מניח ציוד, אתה לא פוגע בציוד אחר.
<שמחה אורנשטיין: יש תהליך מול חברת חשמל לקבל חשמל.
<שמחה אורנשטיין: יש תהליכים מול חברת בזק.
<שמחה אורנשטיין: לצערי, בלי כל קשר לרכבת הקלה, זה עדיין חלק מהבירוקרטיה והרגולציה שקיימת שאורכים הרבה מאוד זמן.
<שמחה אורנשטיין: אם אני צריך להעריך, כי התהליכים התחילה - - -
ישראל אייכלר: אני מבקש תאריך.
<שמחה אורנשטיין: אני חושב שעד חצי שנה.
ישראל אייכלר: אני לא מאמין.
<שמחה אורנשטיין: אני מדבר בשם גורמים שאני לא אחראי עליהם.
ישראל אייכלר: אני לא שואל אותך אישית.
ישראל אייכלר: אני שואל את מדינת ישראל, את משרד התחבורה, את עיריית ירושלים, את עצמי כחבר כנסת.
ישראל אייכלר: למה האזרח צריך לחכות חצי שנה למכונות שכבר נמצאות בארץ?
<שמחה אורנשטיין: הנחיה שלנו, ההנחיה שאנחנו קיבלנו כתכנית אב לתחבורה, היא לבצע את זה במהירות האפשרית.
<שמחה אורנשטיין: זאת אומרת, התכנון, המיקום, הסידור עם המכונות - - -
ישראל אייכלר: תרשמי שאנחנו צריכים לפנות למשרד התחבורה ולראש העיר ולומר שאנחנו לא משלימים עם זה שצריך לחכות חצי שנה.
<שמחה אורנשטיין: אני אמרתי עד חצי שנה.
<שמחה אורנשטיין: יכול להיות שהתהליכים יקודמו אבל אני לא רוצה לתת תאריך.
ישראל אייכלר: אני חושב שחודש ימים זה מספיק.
ישראל אייכלר: אפילו לא חודשיים.
ישראל אייכלר: אם אתם צריכים פרוטקציה בתור לבזק או לחברת החשמל, תגידו לנו.
ישראל אייכלר: אתמול הייתה חברת החשמל בדיון אצלנו לדון בבעיית החשבונות ואולי נבקש מהם שיזרזו את הדבר הזה.
ישראל אייכלר: נפנה גם למנכ"ל חברת החשמל וגם למנכ"ל בזק.
ישראל אייכלר: זה לא עניין אישי אבל זה תפקידנו.
ישראל אייכלר: אנחנו לא יכולים לאפשר דבר כזה.
<שמחה אורנשטיין: אני נתבקשתי להעריך דבר שהוא לא בשליטתי.
ישראל אייכלר: לא רציתי להכביד על סיטיפס ולשאול למה היא לא יכולה לקנות את המכונות היכן שמשרד התחבורה קנה אותן.
<שמחה אורנשטיין: סיטיפס זה עניין אחר.
<שמחה אורנשטיין: זה נושא חוזי.
<רן שדמי: המכונות שאנחנו קנינו לא מחוברות לסיטיפס אלא למקום אחר.
<רן שדמי: לסיטיפס יש התנהלות שלהם מול הממשלה ומול גורמים שונים, שאני לא רוצה להיכנס לזה, באלף ואחד נושאים.
ישראל אייכלר: בואו נסכם את הקטע הזה בכך שנאמר שאנחנו נפנה לזרז את הדבר הזה.
ישראל אייכלר: אני רוצה להגיד לסיטיפס שאני חשבתי – ואני רוצה לעשות את זה בתיאום אתכם, לתאם את המועד ואת הדברים – לקיים דיון מיוחד על מה שקורה בדרך להדסה.
ישראל אייכלר: יש תשתית זמן רב ויש תכנית לרכבת אבל אני רואה שהכול משותק.
ישראל אייכלר: אני נוסע להדסה ואני רואה ששום דבר לא קורה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לדעת מתי נוכל לצאת לדרך ותהיה רכבת קלה עד הדסה.
ישראל אייכלר: נחזור לנושא הדיון.
ישראל אייכלר: אגד, בבקשה, לגבי קוד 62.
ישראל אייכלר: מה זה הקוד הזה?
<יניב לויט: אני אסביר על הקוד.
<יניב לויט: אני אחראי על מחלקת כרטוס.
<יניב לויט: באגד הקוד של כרטיס הנסיעה באזור ירושלים, במרחב ירושלים, שהמחיר שלו היום הוא 5.90 שקלים, הקוד הזה באגד, הקוד הפנימי של הכרטיס, הוא קוד 62.
<יניב לויט: כך אגד יודעת שהכרטיס הזה, הערך שלו הוא 5.90 שקלים והאזור של השימוש בו הוא באזור מרחב ירושלים.
ישראל אייכלר: ברכבת זה אותו מחיר.
<יניב לויט: ברכבת זה אותו מחיר.
<יניב לויט: ברכבת משתמשים בקודים אחרים.
<אלדד מראשי: בקוד 31.
<יניב לויט: אזור 31, קוד 2.
<יניב לויט: קוד מחיר 2.
<יניב לויט: קוד מחיר 2 של משרד התחבורה לפי צו הפיקוח על המחירים, זה המחיר של 5.90 שקלים.
ישראל אייכלר: איך המכונה אומרת אחרת?
<יניב לויט: אני אסביר.
ישראל אייכלר: איך זה עובד?
<יניב לויט: קצת רקע כי אנחנו מכירים את זה גם מגוש דן והיו גם דיונים בגוש דן.
<יניב לויט: בגוש דן יש קוד 42.
<יניב לויט: זה הקוד שבו אגד משתמשת בגוש דן שגם קוד מחיר 2, עדיין אותו קוד מחיר, 5.90 שקלים.
<יניב לויט: כל חברות התחבורה, כל מפעילי התחבורה הציבורית בגוש דן משתמשים בקוד 42.
<יניב לויט: זה קוד זהה לקוד של אגד ואין שום בעיה במעברים.
<יניב לויט: בירושלים המצב טיפה שונה כי מפעילים אחרים לא אושר להם להשתמש בקוד 62 אלא הם משתמשים בקוד 2 כאשר גם קוד 2, המחיר שלו הוא 5.90 שקלים.
<יניב לויט: לא רציתי להיכנס לקודים האלה.
ישראל אייכלר: את הוועדה זה מעניין כי אני צריך לדעת היכן האזרח נופל בין הקודים.
<יניב לויט: אני אקדים ואומר שלא הייתה תקלה טכנית.
<יניב לויט: הבעיה שהייתה היא של תפעול של הנהגים, תפעול שגוי.
<יניב לויט: לנהג הייתה אופציה לשגות.
<יניב לויט: אנחנו חסמנו את האופציה הזאת ועכשיו הנהג לא שוגה, החל מיום שישי שעבר.
<יניב לויט: זאת אומרת, מיום ראשון השבוע אין לנהג אפשרות לעשות שימוש ראשון בקוד 2, שזה הקוד של הרכבת הקלה, אלא רק בקוד 62.
<יניב לויט: לכן הנושא של המעברים בעצם נפתר.
ישראל אייכלר: אם הוא קיבל כרטיס עם קוד 62 ובסיטיפס זה קוד אחר?
<יניב לויט: אני מצטער שההסבר טיפה ארוך.
ישראל אייכלר: אני אתן לך עוד דקה.
<יניב לויט: ברגע שנפתח ביולי 2016 הנושא של ערך צבור בירושלים עם אגד תעבורה, ומכיוון שאגד תעבורה או מפעילים אחרים באזור ירושלים משתמשים בקוד 2, אנחנו פתחנו באגד את האפשרות שנוסעים שבאים עם אותם מפעילים, יהיה להם תקוף גם באגד המכשיר של אגד יאפשר את התקוף.
<יניב לויט: זה עבד יפה.
<יניב לויט: נכון שגם שם ביומיים-שלושה הראשונים היו תלונות אבל רעננו את הנהלים לנהגים, איך הם צריכים לתפעל את המכשיר, והבעיה הזאת נפתרה.
<יניב לויט: בינואר 2017, בתחילת החודש הזה, הפעלנו סידור דומה מול הרכבת הקלה וגם כאן היו נהגים שעדיין טעו.
<יניב לויט: יש לנו בירושלים מאות נהגים וחלקם טעו והגיעו אלינו תלונות שנוסעים מגיעים לרכבת הקלה ולא יכולים לבצע את השימוש בתשעים דקות.
ישראל אייכלר: עכשיו חסמתם את האפשרות לטעות.
<יניב לויט: עכשיו חסמנו.
<יניב לויט: בוא נגיד שתמיד יש אפשרות לטעות אבל הקשינו את האפשרות לטעות.
ישראל אייכלר: עכשיו לא תהיה בעיה במעברים?
<דקלה איל: לא צריכה להיות בעיה.
<דקלה איל: אנחנו גם הוצאנו הודעות לנהגים.
<דקלה איל: עשינו בקרה יותר על הנהגים.
<דקלה איל: לא אמורה להיות בעיה.
ישראל אייכלר: מה קורה בתיקוף האוטומטי של הדלתות האחוריות?
<דקלה איל: אין בעיה.
<דקלה איל: שם אין בעיה.
<דקלה איל: שם לא הייתה בעיה מלכתחילה.
<רן שדמי: המערכות של אגד שהן בתהליך החלפה, מערכת הכרטוס של אגד שהיא בתהליך החלפה, היא מערכת יחסית די ישנה והיא לא מבוססת מקום.
<רן שדמי: המערכות החדשות, מה שיש בסיטיפס ומה שהולך להיות באגד בעוד מספר חודשים, אלה מערכות שמבוססות מקום.
<רן שדמי: יודעים שהנוסע עלה בירושלים ומגיע לו תקוף בירושלים.
<יניב לויט: לצערי בסביבות אוגוסט השנה.
<רן שדמי: אני מקווה שזה יהיה קודם.
<רן שדמי: אנחנו לוחצים עליהם כדי שזה יהיה קודם.
<יניב לויט: גם אני מקווה שיהיה קודם אבל אני לא יכול להתחייב.
<רן שדמי: ביקשנו מאגד לעשות, והם עושים, את כל המהלכים על מנת שיכולת הנהג לטעות היא כמעט ולא קיימת כדי שבאמת הנוסעים לא ייפגעו.
ישראל אייכלר: עוד בקשה אחת שמנהלת הוועדה מציינת והיא מאוד חשובה.
ישראל אייכלר: אם קרתה טעות כזאת, לא צריך לטלטל את האנשים למקום לקחת את הכסף אלא שבתוך הכרטיס זה יתוקן.
ישראל אייכלר: זה אפשרי?
<דקלה איל: אנחנו לא יכולים לסדר את הזיכוי בתוך הכרטיס.
<יניב לויט: הוא חייב להגיע.
<דקלה איל: הוא חייב להגיע לפניות ציבור.
<דקלה איל: אנחנו מזכים באופן מידי.
ישראל אייכלר: לא מספיק לטלפן?
<דקלה איל: כמות התקלות היא ממש קטנה.
<אלדד מראשי: לכם בעמדה אין את מכונת כרטוס.
<אלדד מראשי: הרי אתם צריכים לתת לנו החזר דרך מכונת הכרטוס, למי שזה לא יהיה.
<אלדד מראשי: אין לכם מכונת כרטוס בבניין כלל.
<אלדד מראשי: הכול באגד.
<דקלה איל: יש עמדות רב קו שפרוסות ברחבי העיר.
<אלדד מראשי: אבל זה לא קשור.
<אלדד מראשי: אלה עמדות אוטומטיות.
<יניב לויט: לא.
<יניב לויט: עמדות שירות.
ישראל אייכלר: יושב שם בן אדם שאפשר לדבר אתו?
<אלדד מראשי: אבל אין לו את המכונה אלא רק את המחשב ואת המדפסות.
<דקלה איל: הוא נותן זיכוי.
<דורון רטר: לא.
<דורון רטר: הוא מכניס את התלונה למחשב והוא מפנה את זה למי שמאשר את ההחזרים.
<קריאה: לאייל פנחסי שמאשר את ההחזר.
<דקלה איל: ברגע שעלינו על התקלה, כל נוסע מזוכה.
<אלדד מראשי: אבל למה הוא צריך ללכת לאגד?
<אלדד מראשי: הגיע הזמן שיהיו לכם מכונות כרטוס.
<דקלה איל: הם נותנים לך שובר.
<אלדד מראשי: מה נותן לי השובר?
<דורון רטר: הם לא נותנים שובר.
ישראל אייכלר: אולי את התשובה תיתן לנו גברת שלומית עמוס ממשרד התחבורה.
<דורון רטר: לפני כן אני יכול להגיד עוד משהו?