GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יוסף שוינגר: דהיינו, או שנותנים לו שטחים אחרים ואני לא יודע איפה וגם אין לי את היכולת לתת תשובה.
<יוסף שוינגר: גם נתבקשתי על ידי אותו "בעל" קרקע שאמר לי שאם אסדר לו בחלקה מסוימת ליד טבריה, הוא מוכן.
<יוסף שוינגר: אני רואה את עצמי עושה טלפונים ופשוט מנסה להשיג לו קרקע חלופית.
מנחם אליעזר מוזס: להקים בית מלון או משהו?
<יוסף שוינגר: אני מתעלם מהרמז.
<יוסף שוינגר: בכל מקרה, אנחנו מודים על הצפת הבעיה.
<יוסף שוינגר: אני חייב להגיד גם מילה טובה על המינהל.
<יוסף שוינגר: אותן בעיות היו כל שנה, ואת זה ישראל הזכיר לגבי ספסופא.
<יוסף שוינגר: ברוך השם השנה או למעשה כבר בשנה שעברה אנחנו לא נתקלים בבעיות שאנחנו צריכים כל שנה את תהליך ההפקעה המיוחד לשימוש.
<יוסף שוינגר: זה עומד לשירותנו במהלך כל השנה.
<יוסף שוינגר: לכן צריך גם לברך על חצי הכוס המלאה והיא לא חצי אלא היא שלושת-רבעי.
<יוסף שוינגר: בואו נסתכל גם על הדברים הטובים.
<יוסף שוינגר: המעגל הספציפי עליו דנה כרגע הוועדה, אני אומר לוט בבעיה אלא אם המינהל יהפוך שולחן אבל זה כבר לא המנדט שלי.
ישראל אייכלר: תפקידו של המינהל הוא לא להפוך שולחנות אלא זה תפקידנו וזה מה שאנחנו עושים כאן.
ישראל אייכלר: מה שאמרת נותן פתח טוב לשאול את מר תמיר ברקין שהוא מנהל מרחב צפון.
ישראל אייכלר: אמרת שהיו ישובים נוספים שכן עשו את זה בחניונים.
ישראל אייכלר: איזה ישובים?
<יוסף שוינגר: פרוד, ספסופא ועין אוזין.
<תמיר ברקין: אני עוסק בנושא של מירון כבר כמה שנים.
מנחם אליעזר מוזס: אני אפילו הייתי אצלך פעם.
<תמיר ברקין: אני זוכר היטב.
<תמיר ברקין: אני חייב לתקן את כולכם, אנחנו לא מינהל מקרקעי ישראל אלא אנחנו רשות מקרקעי ישראל.
<תמיר ברקין: זה שינוי דרסטי.
<תמיר ברקין: אנחנו ועידית, המתכננת של המחוז שלנו, זיהינו מזה זמן רב את הבעיות של החניונים ולפני שנה וחצי בערך לקחנו על עצמנו את הנושא של החניונים.
<תמיר ברקין: לקחנו חברה שתבדוק לנו היתכנות וצורך של המשטרה ושל אנשי התחבורה, עם ישראל ביחד, על מנת למצוא את המקומות הכי טובים והמקומות שיענו על הצרכים של מירון.
<תמיר ברקין: איתרנו ארבעה חניונים, סדר גודל של מאתיים דונם, עם עוד חניון נוסף שנמצא ליד צבעון בסדר גודל של עוד שישים דונם, שהוא אלטרנטיבה נוספת.
<תמיר ברקין: ביצענו את הסקר הזה ובעצם אנחנו דקה לפני הוצאת מכרז לחניונים האלה.
<תמיר ברקין: כדי להוציא אותם פנינו למועצה האזורית שלא נמצאים כאן ואמרנו שאנחנו נממן להם מאה אחוזים מהתכנון, למועצה האזורית, והם יתכננו את החניונים האלה.
<תמיר ברקין: אני חושב שזה נכון שהמועצה האזורית תתכנן כי הם יודעים והם הכי בקיאים בצרכים.
<תמיר ברקין: הם חיים שם במקום הזה וזה נכון שהם יתכננו.
<תמיר ברקין: הצעתי לראש המועצה לפני שבוע את העניין הזה והוא הבטיח לי שהוא יבדוק ויחזור אלי.
<תמיר ברקין: אני מאמין שהוא ייקח את זה על עצמו בעיקר שאנחנו נותנים לו את מאת האחוזים של הכסף, כך שלא נראה לי שצריכה להיות בעיה.
ישראל אייכלר: מי יתכנן לכם את החניונים האחרים?
ישראל אייכלר: אתם?
<תמיר ברקין: לא.
<תמיר ברקין: אנחנו מדברים על ארבעת החניונים האלה.
<תמיר ברקין: אלה ארבעת החניונים הגדולים עליהם אנחנו מדברים.
<תמיר ברקין: עליהם עשינו את הסקר שנמצא אצלך כרגע.
ישראל אייכלר: זה לא כולל את החניון הזה.
<תמיר ברקין: החניון הזה, אני לא מכיר ולא יודע על מה מדובר.
<תמיר ברקין: אם תרצה, אני אפרט.
<תמיר ברקין: הוא לא נכנס לעניין של הצורך בחניון נוסף במקום הזה.
ישראל אייכלר: אולי לא היינו מספיק ברורים במטרות הדיון הזה.
ישראל אייכלר: מטרת הדיון הזה היא החניונים במירון.
<תמיר ברקין: במירון?
ישראל אייכלר: במירון.
<תמיר ברקין: למירון יש תכנית.
ישראל אייכלר: מול מירון.
ישראל אייכלר: מול הכניסה למירון.
<תמיר ברקין: למירון יש תכנית שנמצאת כרגע בוועדה המחוזית שתכנן אותה רן אבן שהוא אדריכל.
<תמיר ברקין: הוא תכנן את כל האזור של מירון, קבר הרשב"י.
<תמיר ברקין: אני לא ראיתי בתכנון שלו צורך בחניון נוסף.
<תמיר ברקין: אם בתכנית הזאת יימצא צורך בחניון נוסף, דהיינו במקום שאתם מדברים שהוא כנראה בין הכביש לבין ההתארגנות, ובתכנית יופיע שטח שמיועד לפעילות ציבורית, אנחנו יודעים, אחרי שזה יקבל תוקף, לפנות לישוב הזה שנקרא מירון ולהגיד לו תודה רבה, תשיבו לנו את הקרקע, או שנפצה אתכם בכסף, או שניתן לכם קרקע חליפית.
<תמיר ברקין: אנחנו לא במקום הזה כי התכנית לא לוקחת בחשבון את השטח הזה.
<תמיר ברקין: כי מתכנני התכנית לא זיהו את הצורך בחניה במקום הזה.
<דרור גנון: על סמך מה הם בדקו?
<דרור גנון: סליחה שאני שואל.
ישראל אייכלר: אתה שותף לנושא.
<דרור גנון: לכן אני שואל.
<דרור גנון: האירוע בגדול הוא אירוע דתי אבל הוא מנוהל ברמה של אירוע תחבורתי.
<דרור גנון: זאת אומרת, ההגעה לאירוע הזה מתבצעת בעיקר באמצעות אוטובוסים, תחבורה ציבורית והסעות פרטיות של אוטובוסים.
<דרור גנון: אף אחד לא דיבר אתי לפחות או עם האנשים שלי לגבי הצורך.
<תמיר ברקין: בטח שדיברו.
<דרור גנון: הדרישה לגבי החניונים האלה עלתה מאתנו בשנה שעברה במסגרת דיונים עם המשטרה עת בחנו את אפשרויות ההרחבה של הוספת קווים נוספים.
<תמיר ברקין: עם מי דיברתם?
<דרור גנון: לא אתך.
<דרור גנון: היה לנו דיון.
<תמיר ברקין: אני לא ידעתי על הדיון הזה.
<דרור גנון: אני אומר את זה ממקום חיובי ולא שלילי חלילה.
<דרור גנון: אולי כדאי שנעשה עוד סבב ונשב ביחד, נראה לכם ונציג לכם את הצרכים של התחבורה הציבורית ובכלל את המחסניות של כל האוטובוסים שצריכים לתת את המענה בפיק.
<דרור גנון: נראה לכם את הצורך הציבורי והתחבורתי.
<תמיר ברקין: אני מציע שיתייחסו אנשי התכנון.
<תמיר ברקין: התכנית בוועדה המחוזית.
<תמיר ברקין: אם רוצים לעשות לה תיקונים ושיפורים, אולי זה הזמן.
<תמיר ברקין: אפשר לשבת על הדבר הזה ואם יש צורך, ומדברים על צורך, והוועדה המחוזית תמצא לנכון שהמקום הזה ראוי, אנחנו יודעים לתפעל אותו.
<דרור גנון: אתם אולי מכירים את הראל מהוועדה המחוזית.
<דרור גנון: אני אדבר אתו ואנחנו נציג לכם את הצורך עוד לפני ההפקדה.
<הלל פרימן: אני רוצה להבהיר כאן שבעצם פתרון החניה קיים במסגרת שימושים חורגים - ואני אדבר רק במושגים תכנוניים - שנותנים לתקופה מוגבלת.
<הלל פרימן: העבודה שכרגע נעשתה על ידי רשות מקרקעי ישראל היא לתת לזה פתרון קבע.
<הלל פרימן: הכוונה להגיש לאותם אתרים שאותרו תכניות מפורטות, תכניות בניין עיר, כדי ליישם את זה.
<הלל פרימן: ההליך הזה הוא הליך לא קצר אלא הוא הליך שיכול לקחת זמן מכיוון שכל האתרים האלה נמצאים בשטחים פתוחים ומה שחל עליהם אלה תכניות מתאר ארציות כאשר יש מגבלות כאלה ואחרות בתוך התכניות האלה.
<הלל פרימן: יכול להיות שאישור התכניות האלה כרוך בקבלת הקלות מהמועצה הארצית, מהוועדה המחוזית, וזה כרוך בדיונים, בהפקדות ובאישורים.
<הלל פרימן: זה הליך שיכול לקחת זמן.
<הלל פרימן: הפתרון לשימוש חורג שכרגע קיים בסביבה – אני לא מדבר כרגע על הישוב אבל תכף אני אגע גם בנקודה של הישוב עצמו – קיים במסגרת שימושים חורגים ויכול להיות שגם השנה צריך לחדש את ההיתרים האלה.
<הלל פרימן: אני לא יודע לאיזה תקופה זה ניתן ואם ניתן לתקופה מוגבלת, זה יכול להיות שנתיים-שלוש ויכול להיות שהשנה גם צריך לחדש את זה ואז כבר צריך להיערך לזה ולהגיש בקשות כאלה.
<יוסף שוינגר: אני אחסוך לך.
<יוסף שוינגר: מה שהיה בשנה שעברה, יהיה גם השנה.
<הלל פרימן: בסדר, אבל צריך להגיש את זה לוועדות, גם לוועדה המקומית וגם לוועדה המחוזית כי הן צריכות לאשר את זה.
<הלל פרימן: זה החוק.
ישראל אייכלר: מי מגיש את הבקשה?
<הלל פרימן: כנראה המועצה.
<יוסף שוינגר: המקומות הקדושים.
מנחם אליעזר מוזס: אתה מדבר על החניון החדש או על החניונים הקיימים?
<הלל פרימן: על הקיימים.
<ישראל דרעי: לגבי הקיימים, אנחנו מגישים.
ישראל אייכלר: על החדש אתם לא מגישים?
<הלל פרימן: על החדש יגיש המינהל.
<ישראל דרעי: אני חושב שצריך לבדוק את ההיתכנות, אם זה התחבורה מול הרשות.
ישראל אייכלר: רבותיי, יש כאן משהו מאוד מוזר.
ישראל אייכלר: שישים שנים המקום הזה משמש כחניון המרכזי.
ישראל אייכלר: האוטובוסים מובילים את עם ישראל במשך ששים שנים במקום הזה ומה שאני שומע כאן, כאילו באתי לאיזו מדינה באירופה, שאומרים לי לא, החניונים זה בצבעון או בפרוד או בעין אוזין אבל זה בכלל לא בשיח.
<תמיר ברקין: אני יכול לענות לך כי כנראה שאם נעשה את החניונים האלה, הצורך בחניון הזה יורד משמעותית.
<תמיר ברקין: לכן אנחנו עבדנו בצורה הזאת.
<תמיר ברקין: אם יש צורך, אנחנו מוכנים לשבת ולבדוק, להוסיף את זה לתכנית שמתקדמת בוועדה המחוזית.
<תמיר ברקין: ברגע שהתכנית בתוקף, אנחנו יודעים לקחת את הקרקע הזאת ולהשתמש בה לצורך העניין הזה.
ישראל אייכלר: עכשיו זה הזמן שהמשטרה תגיד מה הצורך.
<דרור גנון: הערה.
<דרור גנון: החניון בצבעון והאחרים הם לטובת רכב פרטי.
<עידית הוברמן: לא.
מנחם אליעזר מוזס: צבעון, רכב פרטי.
ישראל אייכלר: אני רוצה להעיר הערה כאזרח שנוסע לשם.
ישראל אייכלר: למישהו הייתה בעיה ברגל, שמו לו רגל תותבת ואז אמרו לו שהרגל התותבת היא פתרון די טוב והרגל הטבעית, תשאיר אותה כך כי היא כבר לא רלוונטית אלא נטפל ברגל התותבת.
ישראל אייכלר: כל החניונים מסביב שנותנים כאילו מענה, זאת רגל תותבת בגלל שהייתה כאן בעיה שלא היו מספיק חניונים, אבל אם יש לנו כאן שטח כזה גדול שאפשר להשתמש בו, כל הרגליים התותבות האלה מאוד חשובות לעוד כמה שנים אז יצטרכו אותן אבל לא כפתרון.
<הלל פרימן: כפתרון מיידי, אני אבהיר את זה.
<הלל פרימן: הוקמה ועדת היגוי לפתרון לקבר הרשב"י, פתרון לקבר עצמו למבנה הקבר וגם לדרכי הגישה ולחניונים בפנים.
<הלל פרימן: התכנית הזאת, ועדת היגוי ליוותה את התכנית והוכנה תכנית שהוגשה למוסדות התכנון.
<הלל פרימן: כרגע היא נמצאת בשלב של הפקדה.
<הלל פרימן: זאת אומרת, יש כרגע תכנית הופקדה בוועדה המחוזית, תכנית מפורטת לקבר הרשב"י עם פתרון פנימי.
<קריאה: לכל השנה?
<הלל פרימן: לכל השנה.
<הלל פרימן: זה פתרון פנימי ודרכי הגישה לקבר עצמו.
<הלל פרימן: זאת התכנית שכרגע הופקדה.
<הלל פרימן: המעמד שלה היא תכנית מופקדת.
<הלל פרימן: היא פורסמה ברשומות וצריך עוד פרסום בעיתונות אבל בעיקרון זאת תכנית שקיבלה מעמד מסוים והיא נפתחה לציבור להתנגדויות.
<הלל פרימן: כרגע כבר מתקבלות התנגדויות גם מתוך הישוב וגם מחוץ לישוב.
<הלל פרימן: אנחנו לא יודעים כרגע להגיד כמה התנגדויות יש.
ישראל אייכלר: אני בטוח שיהיו מספיק.
<הלל פרימן: בדיוק.
<הלל פרימן: יהיה דיון.
<הלל פרימן: הוועדה תתכנס והיא תחליט לגבי ההתנגדויות.
<הלל פרימן: היא גם תחליט לגבי אישור התכנית.
ישראל אייכלר: אבל אמרת ששימוש חורג כן אפשר.
<הלל פרימן: זה מעגל פנימי.
<הלל פרימן: המעגל החיצוני עליו דיברו בתכנית של המינהל, וזה קיים בשימושים חורגים, זה צריך פתרון זמני.
ישראל אייכלר: ניתן את רשות הדיבור למשטרת ישראל.
ישראל אייכלר: מיכה טובול.
<מיכה טובול: שלום לכולם.
<מיכה טובול: קודם כל, בואו נעשה סדר.
<מיכה טובול: פתח ישראל ואמר שהמצב היום הוא טוב לאין שיעור לעומת שנים עברו.
<מיכה טובול: אנחנו מדברים על מוטיב או החלטה של משטרת ישראל שמבחינתנו כמה שפחות כלי רכב פרטיים יעלו להר, כך ייטב.
<מיכה טובול: זאת אומרת, אנחנו מדברים על מערך שעובד כבר שלוש שנים ורק תחבורה ציבורית אמורה להגיע להר.
<מיכה טובול: כשאנחנו יוצאים מנקודת הנחה זאת ואנחנו מדברים על הפריפריה ובעצם כלי רכב שמגיעים מרחוק, באמת הוקמו שלושה חניונים גדולים בצבעון, בחצור ובכרמיאל, ומשם מגיעים שאטלים לשטח המדובר.
<מיכה טובול: אנחנו מדברים בעצם על הטרמינל המרכזי של מירון.
<מיכה טובול: לשם מגיעים גם כלי רכב שמגיעים מחניוני התח"צ עליהם דיברנו בעין אוזין ופרוד.
<מיכה טובול: בעצם כל ההתנקזות הזאת של התחבורה הציבורית – ואני מדבר אל נציג רשות מקרקעי ישראל – בעצם כולם מגיעים לשם ואמורים לפרוק, להעמיס, לחנות, לתת מחסניות והצורך הוא בשטח מאוד גדול.
<מיכה טובול: התחיל לדבר על כך נציג משרד התחבורה.
<מיכה טובול: מבחינתנו היום מה שקורה זה שהמערך שם בעצם מתנקז לשטח מאוד מאוד מצומצם.
<מיכה טובול: אנחנו יכולים להתרשם מהתצ"א, יש כאן את החלק שהוא מסומן בעיגול, החלק הקטן, שם מתרכזים הטרמינלים וכל השטח הגדול הוא בעצם שטח חקלאי שלא מנוצל.
<מיכה טובול: אנחנו כמשטרה אומרים שמבחינתנו היה וזה יקרום עור וגידים לקבל עוד שטח לרווח את הטרמינלים - מבחינתנו זה ייצור יותר ביטחון לציבור ויותר רווחה, יותר ביטחון לתחבורה ציבורית שזורמת בתוך המעגל.
<מיכה טובול: התנועה תזרום בצורה הרבה יותר טובה וכך ייטב לכולם.
ישראל אייכלר: אתה אומר שזה צורך אמיתי.
<מיכה טובול: בהחלט.
ישראל אייכלר: ניצב משנה יורם יפרח, מפקד משטרת התנועה הארצית.
<יורם יפרח: אחרי מה שמיכה אמר, אני יכול רק לומר שמבחינה תנועתית, להעביר סדר גודל של תנועה כזאת בכביש כל כך צר, זה מאוד בעייתי.
<יורם יפרח: לכן תמיד יהיו לנו שם עומסי תנועה חריגים.
<יורם יפרח: לכן, אם השטח הזה יתרחב יותר, נוכל לפתוח נתיב נוסף או נתיב רביעי.
<יורם יפרח: ככל שיהיו יותר נתיבים, כך התנועה תזרום יותר טוב.
<יורם יפרח: אנחנו צריכים יותר נתיבים כדי להעביר תנועה.
<יורם יפרח: בסד"כ היום שעובר שם, כמות האוטובוסים שעוברים, היא לא מספיקה ואז נוצרים פקקים והפקקים האלה גורמים לקריסה של המערך וקריסה של המערך, אנחנו יודעים שמבחינתנו זה מצב לא טוב.
<דרור גנון: אתה יוצא החוצה ישר.
<דרור גנון: אתה בכלל לא צריך להיכנס למעגל.
<דרור גנון: זה כל הסיפור שהיה עם השטחים האלה שדיברנו עליהם.
<דרור גנון: הלא כל הסיפור היום הוא שצריך להיכנס וכדי להגיע לחניון 1 ו-2, אתה צריך לעשות את כל הסיבוב כדי לצאת לנסיעה.
<דרור גנון: ברגע שיש את זה, אנחנו פשוט יוצאים החוצה בשני כיוונים ונגמר הסיפור.
<דרור גנון: זה פשוט מפשט את כל התנועה.
<יורם יפרח: ומוסיף עוד נתיבים.
<דרור גנון: זה מוסיף גם עוד חניות תפעוליות ואפשר לעשות כאן רציפי העלאה והורדה מסודרים, לא כמו בחניון 1 שזה משהו לא ברור.
<דרור גנון: היציאות יותר בטיחותיות, הכניסות יותר נכונות, הכול כאן שונה.
ישראל אייכלר: אני מבקש בעיקר את הקשבת אנשי רשות מקרקעי ישראל.
ישראל אייכלר: מה שנאמר כאן על ידי דרור גנון סמנכ"ל משרד התחבורה ומה שנאמר על ידי המשטרה, אלה דברים מאוד מאוד ברורים שאני חושב שרשות מקרקעי ישראל צריכה להפנים אותם.
ישראל אייכלר: הצורך בשטח הזה הוא צורך חיוני ביותר לקיום ההילולה.
ישראל אייכלר: כל הפתרונות האחרים הם בגלל המצב ואילו זה היה מספיק, לא היינו צריכים לשבת כאן.
ישראל אייכלר: כל שנה יש קריסה, שעה אחת של קריסה או עשרים שעות קריסה והקריסה היא לא באשמת מישהו.
ישראל אייכלר: אנשים מוסרים את נפשם, גם אנשי המשטרה וגם אנשי משרד התחבורה, 24 שעות, 48 שעות רצופות כדי להזרים וכמובן אנשי המקומות הקדושים שיושבים שם שבוע לפני ושבוע אחרי.
ישראל אייכלר: אבל אם השטח אובייקטיבית לא מאפשר להם לקלוט את האוטובוסים, האוטובוס הוא כלי גדול, צריך לתת לו שטח.
ישראל אייכלר: זה הרי לא יאומן.
ישראל אייכלר: לכן אני חושב שצריך כאן לעשות סוויצ' ובאמת להושיב את המשטרה, את רשות מקרקעי ישראל ואת משרד התחבורה וכל הגורמים, גם משרד המשפטים.
מנחם אליעזר מוזס: כשאני הייתי בשעתו בסיפור הזה של המשא ומתן, הטענה שלהם הייתה שקניינית זה שייך להם, למושב.
מנחם אליעזר מוזס: הם טוענים שזה קניין שלהם.
מנחם אליעזר מוזס: השאלה אם צריכים ללכת כאן להפקעה או צריכים ללכת להסדרה.
מנחם אליעזר מוזס: כמו שהעברנו את חוק ההסדרה ביהודה ושומרון, ואני מקווה שהבג"ץ לא יפיל לנו אותו, אולי גם כאן נצליח ולא יפילו לנו את זה.
ישראל אייכלר: יש הבדל בין יהודה ושומרון למירון.
ישראל אייכלר: ביהודה ושומרון המדינה לקחה את השטח – אני מדבר אובייקטיבית ולא משפטית – ממישהו שטוען שהוא היה בעלים, מסבא רבא שלו.
ישראל אייכלר: כאן מדינת ישראל נתנה לאנשים את השטח כדי לטעת במקום ולעשות חקלאות וזה לא שמישהו שילם עבור הקרקע וקנה אותה אלא אולי בחכירה.
מנחם אליעזר מוזס: זאת השאלה.
מנחם אליעזר מוזס: אם זה קניין או לא.
ישראל אייכלר: נמצאת כאן נציגת משרד המשפטים, אסתי ורהפטיג.
<אסתי ורהפטיג בס: אני לא מכירה ספציפית מה כתוב בנסח הטאבו ואולי רשות מקרקעי ישראל יכולה לתת תמונה יותר ברורה, אבל גם זכויות חכירה הן זכויות קניין.
<אסתי ורהפטיג בס: גם כשיש צורך ציבורי אפשר להפקיע.
<אסתי ורהפטיג בס: זה לא אומר שאי אפשר להפקיע וכשיש צורך, מפקיעים.
<אסתי ורהפטיג בס: אבל קודם כל צריך שגורמי המקצוע יגידו שיש צורך ושיאמרו בדיוק מה הצורך וגם יבחנו חלופות אחרות.
<אסתי ורהפטיג בס: אני אומרת שאנחנו כן נבחן את הנושא הזה כשהוא יעלה, אם הוא יעלה, אבל יש קושי מסוים בהפקעה כאשר הצורך הוא רק לפעם בשנה.
<אסתי ורהפטיג בס: שוב, אני לא שוללת את זה.
<אסתי ורהפטיג בס: יכול להיות שהצורך הוא כזה גדול שאפילו שזה אירוע חד פעמי, פעם בשנה, בכל זאת הצורך שם עולה על הפגיעה בקניין ולכן כן יהיה אפשר יהיה להפקיע.
<אסתי ורהפטיג בס: בבוא העת, כאשר השאלה הזאת תעלה, אנחנו נירתם ונבחן אותה לפי כל הכללים המקובלים.
מנחם אליעזר מוזס: כשהאפיפיור הגיע להר האושר, זה היה פעם בחמישים שנים או בשמונים שנים, מה קרה שם?
<אסתי ורהפטיג בס: אני לא מכירה את המקרה.
מנחם אליעזר מוזס: גם שם הייתה קרקע מעובדת.
מנחם אליעזר מוזס: תמיר, אתה זוכר מה היה.
<אסתי ורהפטיג בס: לדעתי הייתה תפיסת מקרקעין לצרכים דחופים.
<תמיר ברקין: לא הפקיעו.
<תמיר ברקין: הייתה תפיסה ולא הייתה הפקעה.
<אסתי ורהפטיג בס: זאת הייתה תפיסה זמנית.
ישראל אייכלר: תנוח דעתכם שעל כל אזרח ועל כל אדם יש סעיף בחוק שאפשר להשתמש בו אלא שהמשפטנים לא מגלים לנו את הכול ביחד אלא תמיד כשהם צריכים, הם מוצאים את הסעיף המסוים.
<תמיר ברקין: המילה הפקעה לא צריכה להיות כאן על השולחן.
<תמיר ברקין: אין צורך בהפקעה.
<תמיר ברקין: המילה הזאת לא עושה טוב לאף אחד.
<תמיר ברקין: אלה מקרקעי ישראל שמוחכרים במקרה הזה למושב מירון.
<תמיר ברקין: יש להם זכויות והכול בסדר.
<תמיר ברקין: כשתבוא תכנית – ועכשיו אני יודע, לא ידעתי בדיוק על מה הדיון.
<תמיר ברקין: אני באתי לדיון על חניונים וראיתי בעיני רוחי שהנה אנחנו מביאים את החניונים וישבחו אותנו אבל אני רואה שאני מגיע למקום בו הדיון אחר.
מנחם אליעזר מוזס: משבחים אותך.
<תמיר ברקין: לא אותי.
<תמיר ברקין: את המינהל.
ישראל אייכלר: כך זה במירון.
ישראל אייכלר: אף פעם אתה לא יודע למה אתה בא.
<תמיר ברקין: אנחנו אומרים שאם נגיע למסקנה ונשב על התכנית שנמצאת בוועדה המחוזית ונתקן – מינהל התכנון מוביל את התכנית – ונראה את הצורך ונסמן את השטח הזה כציבורי, כפעילות ציבורית, אנחנו יודעים לפצות את הישוב, כמו שאמרתי קודם, או בכסף או בקרקע חליפית במקום אחר.
<תמיר ברקין: אני מניח שזה מה שנעשה אחרי שהתכנית תקבל תוקף.
<תמיר ברקין: ברגע שהיא תקבל תוקף, זה מה שנעשה.
<תמיר ברקין: לא צריך להפקיע.
<תמיר ברקין: זה נקרא השבת קרקע ואנחנו עושים את זה כל שני וחמישי עת עושים הרחבה של ישובים.
<תמיר ברקין: אנחנו יודעים לקחת אתה קרקעות ולפצות.
<תמיר ברקין: אנחנו עושים את זה לא מעט פעמים וזה מה שאנחנו נעשה במידת הצורך.
מנחם אליעזר מוזס: "הסדרה".
ישראל אייכלר: המלים האלה מלים מאוד טעונות.
ישראל אייכלר: אתה עושה את זה בדיחה.
ישראל אייכלר: הסדרה, הפקעה, תפיסה, אלה דברים שלא בלכסיקון שלי.
<תמיר ברקין: השבה.
<תמיר ברקין: המילה היא השבה.
<הלל פרימן: בנושא ההפקעות.
<הלל פרימן: המושג הפקעה הוא בחוק התכנון והבנייה ואני מדבר על העניין של הפקעה.
<הלל פרימן: אם מדובר בהפקעה, הקרקע צריכה להיות מיועדת לצורכי ציבור כי אחרת אי אפשר להפקיע אותה.
ישראל אייכלר: מדובר על צורכי ציבור.
<הלל פרימן: היא צריכה להיות מיועדת בזה בתכנית.
מנחם אליעזר מוזס: פינוי ייעוד זה כמה שנים טובות.
מנחם אליעזר מוזס: אנחנו נשב כאן בעוד עשר שנים על אותו נושא.
ישראל אייכלר: אנחנו לא מדברים על הפקעה.
ישראל אייכלר: אנחנו מדברים על חניון לתחבורה.
<הלל פרימן: אם מדובר באותה תכנית שכרגע מופקדת בוועדה המחוזית ומדובר בשטחים נוספים מעבר לתכנית, אי אפשר להכניס את זה כרגע בקו הכחול – הקו הכחול הוא גבול התכנית אם מדובר במושגים תכנוניים – ואי אפשר להכניס את זה בשלב של הפקדה כי זה מצריך הפקדה מחדש.
מנחם אליעזר מוזס: איפה קו הגבול?
מנחם אליעזר מוזס: כביש עכו-צפת?
<הלל פרימן: לא.
מנחם אליעזר מוזס: רק למעלה?
<ישראל דרעי: מנחל מירון הכביש הולך לכיוון דרום מערב.
<ישראל דרעי: הוא בכלל לא מתקרב למעגל המזרחי.
ישראל אייכלר: נתיבי ישראל, רציתם להתייחס?
<מיכאל רסקין: כן.
<מיכאל רסקין: אנחנו למעשה ערוכים במתכונת של שנה שעברה.
<מיכאל רסקין: לאורך שני קילומטרים יש תאורה קבועה שאנחנו מבצעים כרגע פרויקט שאמור להסתיים עד סוף חודש אפריל.
<מיכאל רסקין: אנחנו ערוכים לבצע את אותן עבודות שעשינו בשנה שעברה.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, אני מכין את עצמי לפקק נוסף.
ישראל אייכלר: זה מה שהיה בשנה שעברה.
<מיכאל רסקין: אם חשבת שאנחנו נכפיל את הכביש, אז לא.
ישראל אייכלר: אם באמת יהיה לכם היכן, אמרה המשטרה, תשמחו לעשות עוד נתיב במקום.
<מיכאל רסקין: אחרי ההפקעות.
ישראל אייכלר: משרד התחבורה, אמנם דרור כבר תרם מאוד בדיון הזה, אבל אתה רוצה להוסיף משהו?
<דרור גנון: אנחנו רק יכולים לדבר על העניין של ההכשרה של חניונים.
<דרור גנון: זה נושא שעלה בפגישה שהייתה אצל מאיר חן, מנהל הרשות.
<דרור גנון: אני מבין שיש עדיין פערים תקציביים בעניין הזה שעדיין לא טופלו וצריך לסגור אותם.
<יוסף שוינגר: רציתי לדבר על זה.
ישראל אייכלר: עם מי צריך לדבר אם יהיה להם תקציב?
<יוסף שוינגר: הוועדה בראשותך הרב אייכלר והרב מוזס, שאתם מלווים כל השנה, אני רוצה להעלות כאן שתי נקודות שלא קשורות לחניונים אבל הן קשורות.
<יוסף שוינגר: אנחנו כל שנה מקבלים דרישות ממשרד התחבורה ומאגף התנועה וממשטרת מחוז הצפון כאשר כל גוף מגיש את הדרישות בצדק מבחינת הלקחים שלו משנה קודמת.
<יוסף שוינגר: השנה, עת כימתנו את כל הדרישות, הגענו לעלות של 17.5 מיליון שקלים, עלות ההילולה, כולל כל החניונים הרחוקים והקרובים.
<יוסף שוינגר: זאת העלות השנתית.
<יוסף שוינגר: כרגע מבחינת המשרד לשירותי דת, אולי יהיו לנו 13.5 מיליון שקלים וגם זה לא בטוח.
<יוסף שוינגר: אני קיבלתי אתמול הודעה ממשרד הדתות שכרגע הם לא יכולים כמשרד יחיד להרים את כל הנושא הזה ולכן אני בכוונה מעלה את הנושא הזה כדי שלא נגיד לא אמרנו.
ישראל אייכלר: נצטרך לקיים על כך דיון בנפרד.
<יוסף שוינגר: אין לי שום בעיה.
מנחם אליעזר מוזס: משרד הנגב והגליל משתתף במשהו.
מנחם אליעזר מוזס: נדמה לי שקיבלתי מכתב בחתימת הרב יוסף שוינגר.
<יוסף שוינגר: הוא משתתף.
<יוסף שוינגר: אני אומר לכם שמשרד הנגב והגליל משתתף בשיפוץ.
<יוסף שוינגר: אם אתם רוצים לדעת, אפשר לעשות על זה דיון.
<יוסף שוינגר: הוא משפץ עכשיו את כל מעלה ההר.
<יוסף שוינגר: לתת להילולה פרופר, לפי דרישות משטרה, בזה המשרד לא משתתף ולא יכול להשתתף.
<יוסף שוינגר: לכן, אם ממשלת ישראל כממשלה לא תתייחס לאירוע הכי גדול במדינה שנערך מדי שנה בצורה הכי ממלכתית ותפיל הכול על תקציבו הדל של משרד הדתות, לא נוכל לעמוד במטלות - הנה, אני מודיע את זה קבל עם ועדה - ובדרישות של המשטרה ובדרישות של משרד התחבורה שהזכיר דרור.
<יוסף שוינגר: אני אומר לכם עכשיו שיש חוסר חמור מאוד בתקציב.
מנחם אליעזר מוזס: 3.5 מיליון שקלים.
<יוסף שוינגר: 3.5 מיליון שקלים כרגע.
<יוסף שוינגר: עוד נקודה.
<יוסף שוינגר: פנו אלינו, ואני רוצה שגם את זה ידעו חברי הוועדה הנכבדים, ממשרד התחבורה, לא משנה כרגע מי, לנסות ולפעול דרך הרבנים הראשיים כדי שההדלקות יידחו, אם זה ליום ראשון.
<דרור גנון: משרד התחבורה לא פנה.
<דרור גנון: אני לא יודע מי פנה, אבל לא משרד התחבורה.
<דרור גנון: באופן רשמי לא פנינו.
<יוסף שוינגר: לא משנה.
<יוסף שוינגר: אני לא אומר שמות.
<דרור גנון: אבל לא פנינו.
<דרור גנון: אנחנו מתעסקים רק בשירותי הסעה.
<אריה זדה: היה דיון אצל מאיר חן.
<אריה זדה: אחד המפעילים טען שיהיה כאן
<אריה זדה: חילול שבת המוני מצדם.
ישראל אייכלר: כל מה שקשור לשבת ולקדושה ולהלכה, שייך לרבנות הראשית ולא הוועדה לפניות הציבור, לא משרד התחבורה, לא המשטרה, לא המרכז למקומות קדושים ולא משרד הדתות שייכים לעניין ההלכתי הזה.
ישראל אייכלר: בואו נשאיר את זה לרבנות הראשית שהיא תחליט.
ישראל אייכלר: כשהם ישאלו אותנו, נגיד להם מה אנחנו חושבים.
ישראל אייכלר: בנושא התקצוב, נצטרך לקיים דיון, אם תרצו.
<יוסף שוינגר: חשוב כמה שיותר מוקדם כי אנחנו באמצע העשייה.
ישראל אייכלר: קודם כל, תודה למשתתפים שהגיעו לדיון.
ישראל אייכלר: אנחנו לא מזלזלים בכל העבודה שעשיתם בחניונים האחרים אבל הציבור כל כך גדל וגדל, שגם את זה נצטרך וגם את זה.
ישראל אייכלר: לא היה כאן אפילו אדם אחד – אדוני מפקד משטרת התנועה הארצית – שייצג ציבור גדול מאוד של בעלי הרכב הפרטיים כי זה כנראה לא פופולרי.
ישראל אייכלר: היות ואני אוהב לנסוע בתחבורה הציבורית, אני לא רוצה לייצג אותם למרות שגילוי נאות, יש לי רכב פרטי.
ישראל אייכלר: כאשר מתכננים, צריך לחשוב גם על בעלי הרכב הפרטי.
<קריאה: במעגל השלישי.
ישראל אייכלר: לא משנה היכן אבל צריך לדעת שגם יהודי שיש לו רכב פרטי יוכל להגיע ולא להיות תלויים רק באוטובוסים כי גם טובת נוסעי האוטובוס היא שלא כולם יידחפו לאוטובוס.
ישראל אייכלר: אנשים נוסעים כל השנה ברכב פרטי ומגיע ל"ג בעומר, הם תופסים את המקום של היהודי שכל השנה יושב באוטובוס ואין מקום לכולם.
ישראל אייכלר: לכן צריך לחשוב גם על בעלי הרכב הפרטי.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת לקיים פגישה בין נציגי משרד התחבורה, המרכז למקומות קדושים, משטרת ישראל ורשות מקרקעי ישראל כדי לדון בקביעת ובדיקת הצורך בחניונים במירון ורמת דחיפותם.
ישראל אייכלר: הצורך בחניונים הוא צורך חיוני מבחינת כל הגורמים שדיברו בוועדה.
ישראל אייכלר: רשות מקרקעי ישראל צריכה להתייחס בתכנון ולהתאים את הגישה שלהם לצורך תכנון חניונים שיכלול את החניון הקרוב והוותיק למירון.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת לבחון את האפשרות להפקיד מחדש את תכנית החניונים שתכלול את החניונים במעגל הקרוב לכל רוחבו.
ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים מהאוצר לתקצב את הכשרת החניונים וכן להשיג את הצרכים של מושב מירון, אם על ידי קרקע חלופית ואם על ידי כל דבר שהאנשים המקצועיים יקבעו, כדי שיוכלו להשתתף בהילולה הזאת שנוגעת לכל עם ישראל ובוודאי לאלה שקרובים כל השנה לרבי שמעון בר יוחאי, וזה מושב מירון.
ישראל אייכלר: הוועדה תשלח מכתב למועצה האזורית שלא הייתה מיוצגת כאן.
ישראל אייכלר: אנחנו הזמנו את נציגי המועצה האזורית.
ישראל אייכלר: יש כבישים חדשים שעשו ממירון עד כאן ואפשר היה להגיע.
ישראל אייכלר: אני מקווה שלישיבה הבאה הם יגיעו.
ישראל אייכלר: הוועדה תקיים ישיבת מעקב בעוד כחודש ימים.
ישראל אייכלר: אני לא מתחייב על חודש ממש כי אני רוצה שקודם תספיקו לשבת ולתאם ישיבה ביניכם.
ישראל אייכלר: אנחנו נעסוק גם בנושא החניונים וגם בהיערכות לקראת ההילולה.
ישראל אייכלר: הוועדה רשמה את בקשתו של יושב ראש המרכז הארצי הרב שוינגר לקיים דיון מיוחד בעניין תקצוב כל ההילולה על כל הצרכים שלה.
ישראל אייכלר: אנחנו נעשה היום דיון, אני מקווה, מתמצת, ענייני וקצר כמה שאפשר.
ישראל אייכלר: אנחנו נברר את כל הסוגיות.
ישראל אייכלר: אין לנו פונים היום.
<שלומית אבינח: זה הסתדר להם בעקבות הפנייה, בגלל זה הם לא באו.
<שלומית אבינח: הם קיבלו את הכסף.
ישראל אייכלר: הם קיבלו את הכסף, אז נגיד תודה לעמוס צייאדה.
ישראל אייכלר: עמוס, יש לך תודה בפרוטוקול מהאנשים שכבר הוסדרו ענייניהם.
<שלומית אבינח: בעקבות הפנייה לוועדה.
ישראל אייכלר: כן, ואנחנו פותחים עכשיו את הישיבה של הוועדה לפניות הציבור, בנושא תשלום הבטחת הכנסה לזכאים על ידי קהל"ת.
ישראל אייכלר: בעצם זו ישיבת מעקב לישיבה שהייתה ב-18 ביולי, כבר לפני כמעט חצי שנה, בשנת 2016 ודובר על הקריטריונים לקהל"ת, שנקבעו בהחלטת הממשלה מספר 747 מה-22 בנובמבר 2015, י' בכסלו תשע"ו, ממש לפני שנה.
ישראל אייכלר: הישיבה הנוכחית מתקיימת לאחר שהצעת חוק סיוע כלכלי לעידוד לומדי תורה וסטודנטים נזקקים, עברה בכנסת בקריאה שנייה ושלישית ב-26 בדצמבר, כ"ו בכסלו תשע"ז.
ישראל אייכלר: אני מבין שזה יכביד עליכם.
ישראל אייכלר: יש לכם מושג כמה אנשים התווספו לקהל"ת שלכם?
<עמוס צייאדה: אדוני יושב הראש בוודאי מתכוון, הרב אייכלר – יותר נוח לי לקרוא לך ככה – אתה מתכוון כמובן לחלק שאומר שגם מי שעבר את חמש השנים, יוכל להמשיך לקבל בעוד ארבע שנים, עד שנת 2020, נכון?
ישראל אייכלר: התכוונתי לסטודנטים שנוספו.
<עמוס צייאדה: הסטודנטים לא אצלנו.
<שלומית אבינח: הם במל"ג.
<שלומית אבינח: הסטודנטים במל"ג, הם לא אצלם.
ישראל אייכלר: אה, זה תקציב נפרד, במקום אחר?
<עמוס צייאדה: כן, הם לא אצלנו.
<עמוס צייאדה: אנחנו מתעסקים בקודש בלבד.