GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אבי לקח: זה כשאחד שזאת לא המומחיות שלו והוא מתעסק במגרש של מישהו אחר ונותן הצעות.
ישראל אייכלר: אני אנעל את הישיבה כדי שנוכל לדבר חופשי.
ישראל אייכלר: שלום לכם, חנוכה שמח.
ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את הדיון.
ישראל אייכלר: בעצם זה דיון מסכם, או דיון שנוגע לאיזה שהוא פרט בכל הנושא של הרב קו, קיימנו עליו הרבה דיונים.
ישראל אייכלר: אנחנו מדברים עכשיו על ביצוע ההחלטות להנחות בתחבורה הציבורית.
ישראל אייכלר: בזמן האחרון יש הנחות גדולות שמאד מאד עזרו לשינוע התחבורה בארץ בכלל ובתחבורה ציבורית בפרט, שכל האזרחים נהנים מהן והוועדה מקיימת היום דיון בעקבות הודעת משרד התחבורה על ההחלטה לאפשר לבעלי אשרת שהייה של שנה לפחות בארץ, פרט לאשרה לצורכי עבודה, ליהנות מהנחות בתחבורה הציבורית.
ישראל אייכלר: זו בשורה טובה והחלטה חשובה מאד של משרד התחבורה.
ישראל אייכלר: איתנו רואת חשבון שלומית עמוס, מנהלת אגף תעריפים וכרטוס, ברוכים הבאים, שנתנה את הבשורה הזאת.
<שלומית עמוס: שלום, נעים מאד.
ישראל אייכלר: וגם אם לא מדובר בסכומים גבוהים לכל יחיד, מדובר על הקלה כלשהי על חייהם של הלומדים בארץ ועל עידוד התחבורה הציבורית.
ישראל אייכלר: זאת ההזדמנות לברך את משרד התחבורה על כלל ההנחות בתחבורה הציבורית לתושבי חוץ עם אשרת שהייה בארץ.
ישראל אייכלר: יחד עם זאת, יש לנו פה בעיה נקודתית, שלמרות שהתקבל עדכון על כך שמשרד התחבורה הוריד הנחיה לכל מפעילי התחבורה הציבורית, ככל הנראה לא כל המפעילים והנהגים מודעים ליישום ההנחיה הזו.
ישראל אייכלר: גם באתר האינטרנט של משרד התחבורה אין כל פרסום על כך.
ישראל אייכלר: ב-8 בדצמבר, ח' כסלו תשע"ז, הופיעה ידיעה בעיתונות שבה מודיע יושב ראש הוועדה על המדיניות החדשה של משרד החבורה עבור תושבי חוץ והתחילו להגיע שמועות של סטודנטים זרים, שנתקבלו בסירוב לקבלת ההנחה המיוחלת.
ישראל אייכלר: אנחנו רוצים לדון על זה.
ישראל אייכלר: לא נראה לנו שמשרד התחבורה דאג להוציא הודעה או פרסום בנושא ההנחות החדשות שמגיעות לתושבי חוץ, בכל התחנות שבהן מנפיקים את כרטיסי הרב קו בארץ.
ישראל אייכלר: אני לא אקריא את כל תשובות הגורמים שנתנו לנו לקראת הדיון, כי הם נמצאים פה וכל אחד יגיד את דברו.
ישראל אייכלר: אנחנו נגיד את המטרה של הישיבה הנוכחית בסוף וזה לא סוד, שאנחנו רוצים פשוט שאנשים יידעו ויוכלו להשתמש בהנחה.
ישראל אייכלר: בדרך כלל, כמנהג הוועדה לפניות הציבור, הפונים מקבלים זכות דיבור ראשונים.
ישראל אייכלר: הרב פסח פרידמאן, בבקשה.
<פסח פרידמאן: קודם כל תודה הרב אייכלר ושולמית, על ההוראה שהוצאתם.
ישראל אייכלר: ההוראה היא של משרד התחבורה.
<פסח פרידמאן: משרד התחבורה, תודה, אבל בכל זאת, את חתומה על זה.
<פסח פרידמאן: לא יודע כמה ידוע כל הרקע, אבל בקיצור, כבר כמה שנים התחבורה הציבורית עובדת לפי כרטיסי הרב קו, כשנוער מקבלים הנחות רציניות, שזה בעצם בעירוני זה 50% הנחה.
<פסח פרידמאן: יש פה בארץ המון אנשים שהם פה באשרת שהייה.
<פסח פרידמאן: זה יכול להיות סטודנטים, זה יכול להיות תושבים ארעים, זה יכול להיות אנשי דת, כל מיני אשרות שהייה שהם בעצם גרים פה בארץ ומה שחשוב זה שהם נקראים תושבי ישראל.
<פסח פרידמאן: זו הגדרה חוקית גם לגבי מיסוי, גם לגבי ביטוח לאומי, הם זכאים לקבל ביטוח לאומי וכו'.
<פסח פרידמאן: הם תושבים, הם לא אזרחים.
<פסח פרידמאן: גם לפני שזה יצא, מה שהופיע בעצם – לפי הבנתי – בצו הפיקוח של התמחור, היה שהנחות ניתנות לתושבי ישראל.
<פסח פרידמאן: זאת אומרת בעצם גם לפי ההגדרה הזאת, היו אמורים לקבל את ההנחות האלה.
<פסח פרידמאן: מה שקרה באמת בפועל זה שהאנשים האלה הגיעו לנקודות המכירה של רב קו, לא היה להם תעודת זהות, כי הם לא בעלי תעודת זהות, הם בעלי דרכונים, בעלי ויזות ואמרו להם לא, רק מי שיש לו מספר זהות ותעודת זהות זכאי לקבל את זה.
<פסח פרידמאן: זאת אומרת, כל מי שיש לו משפחה עם ילדים בין הגילאים 5 עד 18, שילמו בעצם פי שניים בתעריפים האלה.
<פסח פרידמאן: סתם כדוגמא, אנחנו קשורים לספר הזה שנקרא Newcomers Guide, שזה דוברי אנגלית.
<פסח פרידמאן: בעיקר רק בירושלים יש פה מעל 52,000 נפשות, שחלק מהם כבר עשו עלייה אז הם כבר בעלי תעודות זהות, אבל בעצם יש עשרות אלפי אנשים שנכנסים להגדרה הזו שהם אמנם תושבים והם לא אזרחים.
<פסח פרידמאן: זה יצא וכאילו הבהרתם שבעצם האנשים האלה כן זכאים להנחות האלו, אבל מה שקורה בפועל, בארגון שלנו, שאנחנו בעצם עוזרים לכל האנשים האלה, בחודש האחרון מאז שזה יצא אנחנו פרסמנו את זה במייל שלנו, באתר שלנו ואנשים זרמו לנקודות ואמרו להם – לא מכירים את זה בכלל.
<פסח פרידמאן: אז באו אלינו בצעקות ובטענות, אתם סתם הוצאתם אותנו מהבית על קריאת שווא.
<פסח פרידמאן: אז אנחנו פנינו ליושב ראש הוועדה, שזה יפה מאד שיצאה הוראה, אבל בפועל זה לא יושם.
ישראל אייכלר: בבקשה, זאב ויינגרטן, יש לך מה להוסיף מעבר למה שהוא אמר?
<זאב ויינגרטן: אין לי מה להוסיף, רק אני אומר שאולי זה לא סכום גדול לכל משפחה, אבל יש משפחות ברוכות ילדים.
ישראל אייכלר: זה לא משנה, זו הזכות של האזרח.
<זאב ויינגרטן: כך שהסכום הוא די מכובד.
ישראל אייכלר: כל נסיעה זה סכום קטן.
<זאב ויינגרטן: האנשים נוסעים יום יום, הילדים יוצאים לבתי הספר והם משלמים כפול.
<זאב ויינגרטן: זה יכול להיות מאות שקלים בחודש.
<זאב ויינגרטן: זה הרבה כסף.
ישראל אייכלר: נכון, ודאי.
ישראל אייכלר: אז בבקשה, רואת החשבון שלומית עמוס, מנהלת אגף תעריפים וכרטוס במשרד התחבורה.
<שלומית עמוס: טוב, אנחנו הוצאנו בעקבות פניות שלכם הנחיה לכלל מפעילי התחבורה הציבורית.
<שלומית עמוס: אני רואה שהזמנתם רק ארבעה מהם, אבל כנראה ש - - -
<שלומית אבינח: הזמנו את כולם, אבל גם הישיבה קצרה וגם - - -
ישראל אייכלר: בדיוק, בשעה אחת חייבים להיכנס למליאה.
ישראל אייכלר: יש מליאה בחנוכה, אז אנחנו חייבים לסיים את הדיון בקצרה.
<שלומית עמוס: אז בעיקרון לפני כחודש הוצאתי הנחיה לכלל המפעילים כן לכבד, כן לתת הנחות למי שמחזיק אשרה של שנה ומעלה.
<שלומית עמוס: אני דווקא מהפניות שראיתי זה כן מתקיים.
<שלומית עמוס: יש לנו כמה מקרים דווקא באגד שכן פנו - - -
<פסח פרידמאן: התחילו לפני שבוע בשתי נקודות שאני יודע כן לכבד, אחת בירושלים ואחת בבית שמש שידוע לנו.
<פסח פרידמאן: מאתמול – בתחנה המרכזית לא יודעים מזה.
<פסח פרידמאן: בפסגת זאב לא יודעים מזה.
<פסח פרידמאן: זה שיחות שאנחנו קיבלנו ממש אתמול.
ישראל אייכלר: טוב, אנחנו נאפשר את התשובה.
<שלומית עמוס: אז פניות של יחידים אפשר להפנות אלי.
<שלומית עמוס: אני מטפלת באופן מיידי מול המפעילים זה מתוקן, אבל הם יודעים על זה ובעקבות הפנייה של הוועדה אנחנו גם הוצאנו פרסום באתר שלנו.
ישראל אייכלר: כן יצא פרסום עכשיו?
<שלומית עמוס: כן, השבוע.
<שלומית עמוס: אגד למשל פרסמו גם באתר שלהם, אבל זה היה לבחירת המפעילים.
<שלומית עמוס: לא נתנו איזו הנחיה לעשות את זה.
<שלומית עמוס: אז אני מניחה שזה לא יחזור על עצמו.
<שלומית עמוס: זה גם עניין של אתה יודע, לא הרגל, אבל לאט לאט הם ילמדו שזה - - -
<זאב ויינגרטן: אבל זה פתרון טוב.
<זאב ויינגרטן: אם יש לנו אפשרות לפנות אליכם ישירות - - -
<שלומית עמוס: בטח.
<זאב ויינגרטן: זאת אומרת במקום שבן אדם נמצא ומיד.
<שלומית עמוס: כן, במקום שהייתה בעיה, בטח.
<שלומית עמוס: פונים אלי ואני פונה למפעיל.
ישראל אייכלר: יש מילת קסם במדינת ישראל, שאני לא יודע איך זה במדינות אחרות, במדינות המוצא של התושבים האלה.
ישראל אייכלר: המילה נקראת בירוקרטיה.
ישראל אייכלר: מאז שיוצאת ההוראה עד שזה מגיע לתחנות, יכול לעבור חודש או חודשיים ואם יש דיון בוועדה אולי נזרז את זה ואם לא זה יכול להימשך גם יותר.
ישראל אייכלר: דווקא עכשיו הייתי עד לדיון בוועדה לביקורת המדינה, על נושא רווחה.
ישראל אייכלר: התברר שוועדה משותפת שהוקמה והתחייבה ביולי לוועדה לביקורת המדינה, על פי כבר ביקורת של מבקר המדינה לעשות מסמך, ועדה בין משרדית שקובעת מדיניות מיולי – זה לא ספר לכתוב, אלא פשוט מדיניות – עד היום הזה משרד אחד מחכה שהמשרד השני יסיים את עבודתו והמשרד השני אומר שהוא עדיין צריך תשובות ממשרד שלישי, כך שחודש ימים זה לא הרבה זמן במערכת.
ישראל אייכלר: אז אני רוצה להודות לך שוב על העניין הזה, אבל השאלה היא כזאת: האם אתם יכולים לעשות שילוט באנגלית, כי מדובר בתושבי חוץ, על הזכות הזאת?
ישראל אייכלר: זה מגיע להם.
<שלומית עמוס: באתר שלנו או בעמדות ובמרכזי השירות?
ישראל אייכלר: גם באתר, אבל בעיקר איפה שמנפיקים את הכרטיסים.
<שלומית אבינח: בעמדות ההנפקה.
ישראל אייכלר: בכמה מקומות יש?
<שלומית אבינח: בכל הארץ.
ישראל אייכלר: בכל הארץ.
<שלומית עמוס: אני לא יודע.
<שלומית עמוס: זה דווקא לא יועיל בתהליך של לתת להם את המידע שהם זכאים.
<שלומית עמוס: כשהם מגיעי לעמדות רב קו הם כבר מגיעים כשהם יודעים שהם זכאים.
ישראל אייכלר: רוב הזכויות של האזרחים בארץ לא ניתנות בגלל שאנשים לא מודעים לזכויותיהם.
ישראל אייכלר: בפרט ב - - -
<שלומית עמוס: אבל אם הייתי מפרסמת את זה בעמדות הרב הקו, אז זה לא ממש יסייע, כי הם מגיעים לשם כי הם כבר יודעים.
ישראל אייכלר: אז אולי במוסדות הלימוד?
ישראל אייכלר: באוניברסיטאות, במקומות כאלה.
<שלומית עמוס: על זה אני יכולה לדבר עם ההתאחדות.
<זאב ויינגרטן: אבל אדם שבא לחדש את הרב קו לא יידע שיש לו את הזכות.
ישראל אייכלר: בדיוק, הרי לא באים רק אלה שבאים - - -
<זאב ויינגרטן: אדם מגיע לחדש.
<זאב ויינגרטן: הרב קו לא טוב, ו - - -
ישראל אייכלר: זו הוראה חדשה, אז אדם ניגש - - -
<שלומית עמוס: אבל איזה רב קו היה לו לפני כן, אדוני?
ישראל אייכלר: רגיל.
<זאב ויינגרטן: היה לו רב קו רגיל והוא התקלקל למשל.
<פסח פרידמאן: לא, של מבוגר.
<זאב ויינגרטן: היה לו רגיל של אמריקאי והוא לא קיבל את ההנחה.
<זאב ויינגרטן: הוא שילם מחיר - - -
<פסח פרידמאן: אדם שהוא מבוגר.
<פסח פרידמאן: ילד עד היום קיבל של מבוגר.
ישראל אייכלר: בדיוק, זו הוראה חדשה וצריך להכניס את זה.
<פסח פרידמאן: הם צריכים לדעת שהם יכולים לגשת ולהחליף ולקבל בעצם רב קו של נוער.
<זאב ויינגרטן: אני אומר, גם לדעת להחליף וגם שיהיה במקום.
<זאב ויינגרטן: מי שכבר מחליף או מחדש, שיידע שיש לו את הזכות.
ישראל אייכלר: סליחה, אני רוצה לשאול מישהו שרק מי שלא נוסע באוטובוס יכול לשאול אותה.
ישראל אייכלר: לא קונים את זה גם באוטובוס עצמו?
<דקלה איל: לא, לא.
<דקלה איל: אני מאגד, אני אענה.
<דקלה איל: דקלה איל.
<דקלה איל: יש עמדות הנפקה מיוחדות שפרושות בכל רחבי הארץ ובעצם הנוסעים מגיעים לשם ושם מטעינים להם על כרטיס הרב קו את הזכאות שלהם לפי מסמכים, כפי שהוציא משרד התחבורה.
<דקלה איל: יש הנחיות מדויקות מי רשאי לקבל הנחת נוער, מי רשאי ותיק וכו'.
<דקלה איל: אגד קיבלה את ההנחיה של מחזיקי אשרות שהייה, כמו שאמרה שלומית, ב-21 בחודש.
<דקלה איל: ב-22 בבוקר זה הועבר לפניות הציבור של אגד ובאותו יום הופץ לכלל עשרות העמדות של אגד ופורסם באתר האינטרנט של אגד.
<דקלה איל: לגבי הטעינה באוטובוס: באוטובוס אפשר לטעון אמצעי כרטוס, הסכמים שזה חופשי חודשי, חופשי יומי, ערך צבור.
<דקלה איל: הכל בהתאם לרב קו שנמצא בעצם אצל הנוסע.
ישראל אייכלר: זאת אומרת כל הנוסעים האלה צריכים להחליף את כרטיס הרב קו?
<דקלה איל: לא להחליף.
<דקלה איל: הם יכולים לשנות פרופיל, הם יכולים - - -
ישראל אייכלר: בעמדת ההנפקה.
<דקלה איל: אבל זה רק ל - - -
ישראל אייכלר: אז ודאי שאני אבקש ממשרד התחבורה שיהיה שם שלט באנגלית, שהם יכולים לקבל את כל ההנחות בארץ.
ישראל אייכלר: פשוט.
<שלומית אבינח: ולשנות את המאפיין שלהם.
ישראל אייכלר: כן, כן, כשהם באים.
<שלומית אבינח: עצם כולם צריכים לשנות את המאפיין שלהם, כל מי שזכאי, מעל שנה.
ישראל אייכלר: זה שלט קטן.
ישראל אייכלר: אתם יכולים לעשות אותו גם זמנית מבחינתי לחצי שנה.
ישראל אייכלר: לא צריך אפילו לשלם.
ישראל אייכלר: באנגלית אני מתכוון.
<שלומית עמוס: אוקיי.
ישראל אייכלר: אני רוצה לתת לחברות אחרות שטרחו והגיעו לכאן לשאת את דברם.
ישראל אייכלר: חברת אפיקים, שי סעדו זדה, איך אתם נערכים אצלכם?
<שי סעדו זדה: אנחנו, כמו שנאמר, קיבלנו הנחיה לפני חודש לכבד את ההנחות הנ"ל.
<שי סעדו זדה: כמו שנאמר, אם אזרח מגיע לעמדת הנפקה עם אשרת שהייה, אז הוא מקבל את ההנחה בהתאם.
<שי סעדו זדה: כל מרכזי השירות שלנו על הקו קיבלו את ההנחיות למחרת בבוקר וכמו שאני יודע אף אזרח לא הגיע מבחינתנו לעמדה ולא היה - - -
ישראל אייכלר: לא היו תלונות?
<שי סעדו זדה: לא היה.
ישראל אייכלר: כנראה שהם לא יודעים עוד.
ישראל אייכלר: אז גם אתם תוכלו לשים שלט.
<שי סעדו זדה: בוודאי.
<שלומית עמוס: כן, אני אוציא הנחיה לכולם.
ישראל אייכלר: אז מי עוד פה מחברות התחבורה?
ישראל אייכלר: חברת דן באר שבע, אלה מור יוסף, מנהל שירות, בבקשה.
<אלה מור יוסף: שלום.
<אלה מור יוסף: אנחנו אמנם חברה חדשה, רק חודש, אנחנו בפעילות בעיר בבאר שבע.
<אלה מור יוסף: גם אנחנו קיבלנו אכ את ההנחיה משלומית דרך המייל.
<אלה מור יוסף: ההנחיה מיושמת.
<אלה מור יוסף: אני יכולה להגיד שהיה לנו מקרה אחד כזה, שהגיעו באמת לעמדת השירות.
<אלה מור יוסף: ישר הנציגים בעמדות פנו אלי, רצו לוודא את קבלת המייל.
<אלה מור יוסף: לכן רצינו לראות שהתהליך מתבצע באותה פרוצדורה שהייתה מצוינת במייל וכך נעשה.
<אלה מור יוסף: לא שמעתי איזה שהן פניות חריגות בנושא או שזה לא התבצע או איזה שהוא לקוח או מישהו שהגיע ו - - -
ישראל אייכלר: אתם זה רק באר שבע או גם - - -
<אלה מור יוסף: רק באר שבע.
<שלומית אבינח: השנייה זה כל השאר.
<אלה מור יוסף: רק עירוני באר שבע.
ישראל אייכלר: נו, יש לכם איזו אוניברסיטה בבאר שבע?
<אלה מור יוסף: כן, אוניברסיטת בן גוריון.
ישראל אייכלר: אז יש בטח הרבה סטודנטים שלא יודעים בכלל על הזכות הזאת.
<אלה מור יוסף: יכול להיות, אבל מי שהגיע - - -
ישראל אייכלר: אז אולי תשימו שלט אצלכם או אולי אפילו באוניברסיטה.
<אלה מור יוסף: בשמחה.
<שלומית עמוס: לגבי האוניברסיטאות אני יכולה לדבר עם התאחדות הסטודנטים שיפיצו.
ישראל אייכלר: שישימו, כן.
ישראל אייכלר: כדאי.
ישראל אייכלר: מאד חשוב שיידעו.
ישראל אייכלר: חברת נתיב אקספרס, נאיף דקה נמצא פה?
<שלומית אבינח: הוא לא הגיע.
ישראל אייכלר: לא הגיע.
ישראל אייכלר: אז אנחנו יכולים לסכם.
<שלומית אבינח: נמצאת פה לירון מדן בדרום.
ישראל אייכלר: לירון בן יהודה, בבקשה.
<לירון בן יהודה: אנחנו נמצאים בכל אזור צפון הנגב בעצם, מאשדוד עד באר שבע לא כולל.
<לירון בן יהודה: לנו כן יש מכללות באזור.
<לירון בן יהודה: אנחנו נתקלנו בסטודנטים שבאו עם אשרת שהייה והנפקנו להם לפי פרופיל אישי, לפי הזכאות שלהם.
<לירון בן יהודה: העברנו את ההנחיה גם לעמדות הרב קו, הם מכירים את זה.
<לירון בן יהודה: אנחנו נעביר את החידוד הזה שוב, שהם זכאים.
ישראל אייכלר: גם עליכם תחול בטח ההוראה של משרד התחבורה, לשים את השלט גם באנגלית.
ישראל אייכלר: אני רוצה לסכם ברשותכם את הישיבה: הוועדה מברכת על המדיניות החדשה של משרד התחבורה לאפשר לבעלי אשרת שהייה שנמצאים לפחות שנה בארץ, ליהנות מהנחות בתחבורה הציבורית.
ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים ממשרד התחבורה להוציא הנחיה לכל מפעילי התחבורה הציבורית ליישם את ההחלטה החדשה כפי שנעשה.
ישראל אייכלר: איך נאמר, אין מזרזין אלא את המזורזין.
ישראל אייכלר: כמובן שחשוב לדאוג שיהיה פרסום בכל תחנות ההנפקה של כרטיסי הרב קו.
ישראל אייכלר: כמו כן חשוב לפרסם במכללות, באוניברסיטאות ובמוסדות לימוד נוספים על הזכות הזאת, גם בשפה האנגלית.
ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לכולכם שהשתתפתם.
ישראל אייכלר: חנוכה שמח.
ישראל אייכלר: אבקש לפתוח את הדיון של הוועדה לפניות הציבור.
ישראל אייכלר: אני מבין שהאנשים עודכנו שיהיה איחור קצר בגלל שהמתנו, על-פי בקשתו של אביגדור יצחקי, יושב-ראש מטה הדיור הלאומי במשרד האוצר, שיהיה לנו כבוד עכשיו לארח אותו.
ישראל אייכלר: הוא עוד הקדים את כולנו בסופו של דבר.
ישראל אייכלר: אנחנו בחלק השני של דיון שקיימנו בעניין פניות ציבור בנושא: מיצוי זכויות הדיירים בתמ"א 38.
ישראל אייכלר: הדיון הזה נועד לקבלת תשובות והצגת פתרונות.
ישראל אייכלר: אני שמח לשמוע שאנשים קראו את הפרוטוקול של הדיון הקודם כדי לדעת להשיב, אבל אגיד את תמצית הדברים.
ישראל אייכלר: הוועדה קיימה ישיבה בנושא הזה ב-29 בנובמבר 2016.
ישראל אייכלר: בישיבה הציגו הפונים תלונות ובעיות במהלך חיזוק מבנים קיימים.
ישראל אייכלר: דברים נאמרו פה וגם כתבנו מכתבים בעקבות בקשתה של אחת הפונות, גברת קאופמן.
ישראל אייכלר: אני אומר כבר בפתיח שאחת ההצעות שביקשנו, שיהיה שופט מיוחד שידון בדיירים שיש להם בעיה עם תמ"א 38 בגלל שבמערכת המשפטית הרגילה בסכסוכי שכנים הדיונים יכולים לארוך שנים ואילו פה מדובר בבעיות שמצריכות פתרונות מעשיים.
ישראל אייכלר: בתשובתו של השופט מיכאל שפיצר, מנהל בתי-המשפט, הוא הודיע לי חד-משמעית: "מדובר בסכסוך אזרחי והתיקים נידונים כתיקים אזרחיים בבתי-המשפט השונים.
ישראל אייכלר: שופט אזרחי מטפל בממוצע בכ-1,000 תיקים בשנה ולכן אי אפשר למנות שופט מיוחד לדבר הזה.
ישראל אייכלר: ההקצאה של התיקים במערכת לשופטים נעשית על-ידי נשיא בית-המשפט ובית-הדין הרלוונטי בהתאם לשיקול דעתם הניהולי.
ישראל אייכלר: יצוין כי בעלי הדין יכולים במקרים בהם לדעתם יש צורך בכך להגיש בקשה להקדמת דיון בעניינם והחלטה תינתן על-ידי בית-הדין המוטב הדן בתיק.
ישראל אייכלר: " אבל הוא אומר במפורש: "אין הצדקה להקצאת שופט ייעודי לתיקים אלה כי להערכתנו מספר התיקים בנושא תמ"א 38 נמוך בהרבה מן הממוצע.
ישראל אייכלר: " אז כבר קיבלנו תשובה שלילית.
ישראל אייכלר: מי שחושב שבבית-המשפט הוא יוכל לקבל מזור – הוא לא יוכל.
ישראל אייכלר: מדינת ישראל ממוקמת באזור פעיל מאוד מבחינה סיסמית וזה היה הבסיס לרעיון של חיזוק המבנים הישנים מפני רעידות אדמה.
ישראל אייכלר: מדובר בדרך כלל בבניינים ישנים שנבנו לרוב עד שנת 1980 ולפני כן, דירות קטנות, ללא מעליות, בניינים נמוכים עם הרבה מדרגות.
ישראל אייכלר: בדרך כלל בעלי הדירות האלה הם אנשים שהפרוטה אינה מצויה בכיסם.
ישראל אייכלר: הבעיה העיקרית, אדוני ראש מטה הדיור הלאומי, לתשומת לבך, היא שתחום התמ"א סובל מחוסר ודאות רבה בקרב הציבור.
ישראל אייכלר: מעט מאוד אנשים מבינים על בוריים את כל הסעיפים.
ישראל אייכלר: הציבור מגלה חשדנות וחוסר אמון בתהליך, חשוף למקרים רבים של תרמית והונאה בעקבות גורמים לא מקצועיים שנכנסו לתחום.
ישראל אייכלר: הציבור חושש מן ההשלכות של התהליך על איכות חייו וסובל מן הבירוקרטיה והזמן הממושך שאורך השיפוץ, דבר שמוביל לעיכובים ולקושי רב בהשגת הסכמה מדיירי הבניין להתחלת הפרויקט.
ישראל אייכלר: למרות הרעיון המוצלח הביצוע מקרטע.
ישראל אייכלר: אחד הדברים המדהימים, שיש מקומות שבהם בוצע יותר ויש מקומות שבהם כמעט ולא היה ביצוע.
ישראל אייכלר: סופרו פה סיפורים קשים מאוד על מה שהדיירים סובלים, על הקשיים והתלאות.
ישראל אייכלר: לא נחזור עליהם.
ישראל אייכלר: מעניין שבפינוי ובינוי העניין פשוט יותר.
ישראל אייכלר: אני רוצה להבין מדוע.
<ישראל אירנשטיין: בדיוק להיפך, בתי-המשפט מלאים בעיקר בתביעות לגבי פינוי ובינוי.
<קריאה: הם בכלל לא מלאים.
<ישראל אירנשטיין: הם מלאים יותר באופן יחסי, אם יש פניות, הפסיקה כשעושים תמ"א 38- - -
ישראל אייכלר: אם היית שומע את החצי השני של המשפט היית חוסך את כל האנרגיה שהוצאת.
ישראל אייכלר: לפי התלונות של הדיירים, הם טוענים שבפינוי ובינוי בתקופת הבנייה האנשים גרים בשכירות והם לא יושבים בתוך אתר הבנייה, ואילו בתמ"א 38 הם בתוך ה"סמטוכה".
ישראל אייכלר: זה ההבדל הגדול וזה הסבל הגדול.
ישראל אייכלר: יש יזמים שמחזרים אחר הדיירים.
ישראל אייכלר: אין היום משרד ממשלתי אחד שמאגד את כל הנושא הזה.
ישראל אייכלר: כך היו התלונות ואנחנו נבקש תשובות.
ישראל אייכלר: אני לא קובע עובדות.
ישראל אייכלר: אין רישום מדויק של נתונים על תמ"א 38 באף משרד ממשלתי, על פרויקטים שהסתיימו או שנמצאים באמצע תהליך, איפה הם עומדים.
ישראל אייכלר: ההערכה היא שיש 1.1 מיליון דירות שזקוקות לחיזוק.
ישראל אייכלר: משנת 2005 ועד שנת 2015, שזה 10 שנים, אולי 10,000 דירות חוזקו ועוד 6,500 דירות נמצאות עכשיו באמצע תהליך.
ישראל אייכלר: זאת אומרת שיותר ממיליון ו-50,000 דירות עוד לא חוזקו.
ישראל אייכלר: עד כה בוצע בפועל 1.5% בלבד מכלל הדירות שהן פוטנציאל לתמ"א 38 בארץ.
ישראל אייכלר: יש עוד נתונים, לגבי זה שלא קיימת רגולציה ולא קיים ליווי.
ישראל אייכלר: אני מניח שאתם מכירים את הנושא, לא אעבור על כל הפרטים.
ישראל אייכלר: אנשים בוודאי יעלו את הדברים האלה.
ישראל אייכלר: אני מבקש לתת עכשיו את רשות הדיבור דווקא לאיש שצריך לתת את כל התשובות כי כל האנשים האחרים כבר דיברו בדיון הקודם.
ישראל אייכלר: אם חברי הכנסת יסכימו, נשמע קודם את חבר הכנסת לשעבר אביגדור יצחקי, בבקשה.
אביגדור יצחקי: מספר סקירות.
אביגדור יצחקי: תמ"א 38 – לא אני המצאתי אותה – נועדה בתחילתה לעודד חיזוק מבנים כנגד רעידות אדמה על-ידי מתן תוספת זכויות לבניין קיים.
אביגדור יצחקי: זה תמ"א 38(1).
אביגדור יצחקי: לימים יצרו מוסדות התכנון – גם על זה אני לא אחראי – את תמ"א 38 תיקון 2, שמטרתה להרוס את הבניין ולהקים אותו מחדש.
אביגדור יצחקי: לאחר מכן נוצר עוד תיקון של תמ"א 38, תיקון 3, שלגביו היו פרשנויות שונות לגבי היקף הזכויות.
אביגדור יצחקי: לאור זה נדרשנו לעשות תיקון, שנקרא תיקון 3א', שמייצב את המערכת על איזו אמירה שנתונה פחות לפרשנויות.
אביגדור יצחקי: במדינת ישראל אין אמירה שלא נתונה לפרשנויות, אני לא מכיר דבר כזה.
אביגדור יצחקי: בסופו של דבר לפני כחודש וחצי או חודשיים, למרות התנגדויות של הרשויות המקומיות בעניין היטלי השבחה, יצרנו את תמ"א 38 תיקון 3א', שהיא התמ"א הנוכחית והיא המחייבת.
אביגדור יצחקי: אני רוצה להגיד מספר דברים בבסיס.
אביגדור יצחקי: קודם כול, צריך לזכור, הזכויות הן לא של יזם ולא של קבלן ולא של עורך-דין.
אביגדור יצחקי: הזכויות הן של התושבים והדיירים במקום.
אביגדור יצחקי: בסופו של דבר תפקידנו כממשלה לא לחנך את התושבים אלא לנסות לעזור להם במקומות שהם צריכים את עזרתנו.
אביגדור יצחקי: הדיירים קודם כול צריכים להבין שכדי לגשת לתהליך כזה הם צריכים ייעוץ משפטי צמוד של גורם שמבין מקצועית בתחום של תמ"א 38, ולא להתחיל לשבת עם כל מיני מאכערים, חאפרים, שלא יודעים מי הם ומה הם.
אביגדור יצחקי: דרך אגב, חופש העיסוק בישראל מאפשר לכל אדם ללא רישיון לעסוק ביוזמות מן הסוג הזה.
אביגדור יצחקי: אני מוכרח לומר שלאט-לאט אני נהנה לראות שדיירים מתאגדים בינם ובין עצמם ועושים את כל התהליך בעצמם, עושים קודם כול את תהליך ההתארגנות עם עורך-הדין, לאחר מכן עושים את תהליך התכנון, ובסופו של דבר בוחרים בעצמם, באמצעות מכרז או הצעות מחיר, את הקבלן שיבצע את זה, לוקחים ממנו את הערבויות המתאימות שקשורות לביצוע ובסופו של דבר מנהלים מהלך של יצירת בניין חדש במסגרת של תמ"א 38 שנותן להם איזו תוספת כזאת או אחרת לדירות הקיימות שלהם, מצד אחד, מחזק את הבניין, מוסיף בו מעלית, מחדש את החוץ של הבניין.
אביגדור יצחקי: בסך הכול יש בזה רק דברים טובים אם באמת אנשים דואגים לעצמם ויוצרים מערכת שמבוקרת על-ידי גורמי מקצוע שהם בעצמם שוכרים.
ישראל אייכלר: המשפט שאמרת, זה בעצם שורש הבעיה.
ישראל אייכלר: רוב האנשים לא יודעים שזה כמו רופא, שצריך ללכת לרופא.
אביגדור יצחקי: זה כמו בכל דבר אחר, שכאשר אתה הולך לעסוק במסים אתה הולך לרואה חשבון, כאשר אתה הולך לבית-המשפט אתה הולך עם עורך-דין.
אביגדור יצחקי: גם במקרה הזה כל מי שרוצה לעסוק בזה חייב לא להאמין לאף אחד, לא לשמוע לאף אחד, לקחת איש מקצוע אמיתי שמבין בתחום הזה, שמראה שיש לו כבר ניסיון בתחומים האלה, והיום יש הרבה מאוד עורכי-דין במדינת ישראל שיש להם את המומחיות הזאת.
אביגדור יצחקי: לא צריך להקשיב לכל מי שבא ודופק לך בדלת ומתחיל לספר לך סיפורים.
אביגדור יצחקי: אני מציע לכל הדיירים, וכדאי שתצא גם קריאה מפה, כדי להתחיל תהליך צריך בראש ובראשונה להתייעץ עם בעל מקצוע.
אביגדור יצחקי: אתה אומר שלצורך העניין יש בחלק מן הבניינים אנשים שאין ידם משגת לשכור את אותו אדם.
אביגדור יצחקי: אז קודם כול, אם מחלקים את זה על פני הדיירים בבניין זה יוצא סכומים מעטים יחסית.
אביגדור יצחקי: בנוסף לכך, יש הרבה מאוד עורכי-דין שמתחילים את התהליך ולוקחים לעצמם זכויות בהמשך התהליך, ובתחילתו של התהליך אפילו לא לוקחים אגורה שחוקה אחת.
אביגדור יצחקי: אז קודם כול אני רוצה להדגיש, ואדגיש את זה במהלך הדיון מאה פעמים – הזכויות הן של הדיירים ולא של אף אחד אחר.
אביגדור יצחקי: זה דבר אחד.
ישראל אייכלר: תסביר לנו מה זה תמ"א 38 תיקון 3א'.
אביגדור יצחקי: תיכף אגדיר את הדברים האלה.
אביגדור יצחקי: בכל התמ"אות למיניהן, שיקול הדעת העיקרי נמצא בידי הרשות המקומית, שהיא קודם כול קובעת את תוכנית המתאר של העיר, וזה גם קובע את מספר הקומות שאפשר מעשית לבנות בעיר.
אביגדור יצחקי: תוכנית המתאר המקומית היא בעצם שקובעת בסופו של דבר והיא גוברת גם על תמ"א 38, היא קובעת כמה זכויות בנייה אפשר לתת באותו בניין שהורסים אותו או מחזקים אותו או לא משנה כרגע איך.
אביגדור יצחקי: זה דבר שני.
אביגדור יצחקי: הרשות המקומית היא מרכיב חשוב בכל העניין הזה.
ישראל אייכלר: מה שאתה אומר עכשיו, שהעובדה שבירושלים יש רק 1.3% של תמ"א 38 לעומת תל-אביב שיש בה הרבה יותר פרויקטים, זה קשור לעניין?
אביגדור יצחקי: אתה יודע מה, אגש לעניין הזה.
אביגדור יצחקי: קודם כול, קראו לזה תמ"א.
אביגדור יצחקי: תמ"א זה תוכנית מתאר ארצית.
אביגדור יצחקי: אני אומר לך, התוכנית הזאת לא מתאימה ברמה הארצית כי היא מתאימה רק במקומות שבהם ערך הקרקע מסוגל לייצר את זכויות הבנייה הנוספות וגם לאפשר בצורה כזאת או אחרת תוספת של זכויות לדיירים הקיימים.
אביגדור יצחקי: לכן לקרוא לזה "תוכנית מתאר ארצית" זה בעייתי, כי בחלק גדול מן המקומות במדינה הזאת, או אפשר להגיד שברוב רובה של המדינה הזאת ההיתכנות הכלכלית של קיום תמ"א 38, לא משנה מאיזה סוג, לא גדולה.
אביגדור יצחקי: זה טוב מאוד בתל-אביב.
ישראל אייכלר: אבל ירושלים היא הכי יקרה.
אביגדור יצחקי: זה נדמה.
אביגדור יצחקי: ירושלים היא עיר יקרה, אבל ירושלים היא עיר צפופה ועל כל יחידת קרקע יש הרבה מאוד דיירים, בניגוד למקומות אחרים.
אביגדור יצחקי: בירושלים דווקא העניין מוסדר למדי.
אביגדור יצחקי: למה הוא מוסדר?
אביגדור יצחקי: כי העירייה הקימה מינהלת להתחדשות עירונית, שכוללת גם את הנושאים של תמ"א 38 וגם את הנושאים של פינוי ובינוי.
אביגדור יצחקי: מי שמרכז את זה היא החברה העירונית "מוריה", יש לה את כל האמצעים בשביל לעשות את הדברים האלה.
יוליה מלינובסקי: אתה אומר: זה לא אנחנו.
יוליה מלינובסקי: זה הם.
אביגדור יצחקי: אני יכול גם ללכת, אני לא חייב לשבת פה, עם כל הכבוד.
אביגדור יצחקי: אני מבקש לא להפריע לי.
ישראל אייכלר: היושב-ראש הזמין אותך.
אביגדור יצחקי: מי שמכיר אותי שנים רבות יודע שאף פעם לא אמרתי "האחריות של מישהו אחר", בחיים לא.
אביגדור יצחקי: האחריות היא שלנו, בדיוק כמו שלך ובדיוק כמו של עיריית ירושלים.
אביגדור יצחקי: בעניין הזה ירושלים דווקא עשתה מעשה חיובי ונכון, היא הקימה את המינהלת הזאת, שאליה נכנסים אנשי מקצוע, כמו עורכי-דין, כמו אדריכלים, כמו פעילים חברתיים, כמו עובדים סוציאליים, כמו הרבה אנשים אחרים כדי ליצור מסגרות.
אביגדור יצחקי: אלא מה, בירושלים, למרות שהעיר כאילו יקרה, ההיתכנות לבצע תמ"א 38 בחלק גדול מן העיר מבחינה כלכלית בעייתית מאוד כי בסופו של דבר בגלל כמות התושבים בבניינים מן הסוג הזה קשה מאוד לייצר מתן פיצוי, גם לבנות וגם למכור את הדירות וגם שיישאר בסוף רווח למי שעוסק בעניין הזה.
ישראל אייכלר: בסוגריים, ראש עיריית ירושלים, ניר ברקת, כתב לנו ש"תושבים המעוניינים מוזמנים לפנות למינהלת ההתחדשות העירונית בירושלים כדי לקבל סיוע והכוונה גם לעניין של תמ"א 38".
אביגדור יצחקי: זה נכון, וזה נעשה.
אביגדור יצחקי: אתם יכולים לערוך סיור בעיר ירושלים ולראות שגם האחוז הנמוך הזה עדיין מדובר ב – עוד מעט אולי עינת גנון תיתן נתונים נוספים.
אביגדור יצחקי: חשוב לומר שבמשך שנים רבות המדינה טרם עסקה בזה, עד שהיא החליטה לייצר חקיקה לרשות להתחדשות עירונית במשרד הבינוי והשיכון.
ישראל אייכלר: הרשות הזאת מוסמכת גם לגבי תמ"א 38 בכל הארץ?
אביגדור יצחקי: כן, בהחלט.
יוליה מלינובסקי: אבל היא לא קמה.
אביגדור יצחקי: היא תקום בשבועיים הקרובים.
יוליה מלינובסקי: היה דיון דחוף על הנושא הזה, שהם עשו חוק בזריזות ולא יודעים להקים את הרשות הזאת.
אביגדור יצחקי: היום היה דיון בקבינט הדיור והוא הכריע שכל הוויכוח כרגע הוא לא ממש ויכוח, גם הוא הסתיים, הוא על תקנים, ותוך שבועיים אנחנו נפתור את כל הבעיות והרשות הזאת תקום.