GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל אייכלר: שם באמת לא צריך לעשות שום פעולה, רק לחיצת כפתור ומענה של פקידה.
חיים חביב: קודם כל, אני רוצה להגיד שאנחנו שומעים פה בהקשבה רבה כל הערה ואנחנו נביא אותה בפני המנהל הכללי.
חיים חביב: יחד עם זה, אני רוצה להעיר שאולי בניגוד לחברות אחרות במשק התקשורת, בזק היא עדיין החברה היחידה שהחלק הארי של תעריפיה מפוקחים פיקוח הדוק, עברו אישור של ועדות כנסת ואחת לתקופה יש גם ועדה ציבורית שבוחנת את התמחיר.
חיים חביב: רק לפני כשנה סיממה ועדת ברונאו את הניתוח המפורט של החברה.
חיים חביב: לגבי כלל הענף, אני חושב שכמות הניתוקים מתקרבת אולי למיליון.
חיים חביב: זה קצת שונה מהנתון שנמסר לכם, אחר כך התקבל עדכון מסוים מהחברות.
ישראל אייכלר: מיליון ניתוקים בשנה?
חיים חביב: מיליון ניתוקים, כאשר במצרף יש לנו 9 מיליון מקרים שמתחלקים ל-6 מיליון מנויים ברשתות סלולאריות ו-3 מיליון בבזק.
חיים חביב: זה סדר הגודל.
חיים חביב: זאת אומרת, אנחנו מתקרבים לכ-10% ניתוקים, אך כפי שאמר נציג בזק, יש כאלה שזו תבנית חוזרת אצלם.
ישראל אייכלר: אני רוצה לתת משפט לכל אחת מחברות הסלולארי ולחברות הגז, אחר כך נגיע לסיכומים.
ישראל אייכלר: מחברת פלאפון נשמע את גב' פליישר, מנהלת אגף רגולציה.
שרון פליישר: בהקשר למה שנאמר פה, אני רק רוצה לציין שחברת פלאפון לא גובה עבור חיבור מחדש לשירות, גם מלקוח שביקש להתנתק מרצונו וגם ללקוח שנותק עקב אי גבייה.
ישראל אייכלר: בכלל לא?
שרון פליישר: לא גובה.
ישראל אייכלר: אצלנו כתוב 199 ₪.
שרון פליישר: זה סלקום, בפלאפון אין.
ישראל אייכלר: אז לידיעת הצופים - בחברת פלאפון אין מחיר חיבור וניתוק.
חיים חביב: צריך לדייק, יש חברות שגובות עבור ניתוק ויש חברות שגובות עבור חיבור.
חיים חביב: כשאת אומרת "לא גובה" הכוונה לשני המקרים?
שרון פליישר: כאשר מדובר בניתוק גבייה, כלומר לקוח שהניתוק נעשה עקב בעיות אי תשלום חשבונות, אנחנו לא גובים לא על הניתוק ולא על החיבור מחדש.
שרון פליישר: כאשר מדובר בניתוק מרצונו של הלקוח, כשהוא מבקש להתנתק ומבקש שישמרו לו את המספר לתקופה מסוימת וכו', לזה יש תשלום בעבור זה שהוא מבקש שהמספר יישמר לו והוא, למעשה, באיזשהו אופן, ממשיך להיות לקוח של החברה.
ישראל אייכלר: אבל מי שלא מבקש כלום לא משלם.
ישראל אייכלר: זה עניין של שירות.
ישראל אייכלר: מחברת סלקום נשמע את עו"ד עופרה ילון, מנהלת קשרי ממשל ומפעילים.
עו"ד עופרה ילון: חברת סלקום אינה גובה בגין הניתוק, היא גובה את העלויות שלה בגין החיבור מחדש.
ישראל אייכלר: איך יכול להיות שחיבור עולה לכם 199 ₪ והטענה היא שזה מחיר עלות?
ישראל אייכלר: זו פקידה שעושה את זה.
עו"ד עופרה ילון: זו לא פקידה שעושה את זה, המספר חוזר למאגר המספרים של החברה אחרי 30 יום שהאדם לא שילם.
ישראל אייכלר: צריך לצרוב מחדש?
עו"ד עופרה ילון: צריך לצרוב מחדש את המספר, זה משקף את העלויות.
יעקב מרגי: הרי ממילא הוא יתחבר שוב, למה אתם מחזירים אותו?
יעקב מרגי: כדי לגבות את האגרה?
יעקב מרגי: הרי הוא לא מאבד את הזכאות שלו על המספר.
עו"ד עופרה ילון: אני אסביר.
עו"ד עופרה ילון: אחרי 30 יום שלקוח לא שילם המספר שלו חוזר למאגר המספרים של החברה.
עו"ד עופרה ילון: חלק מהלקוחות אחרי 30 יום לא מחברים מחדש את הטלפונים שלהם.
ישראל אייכלר: אבל 200 ₪ זה הרבה כסף, בזק גובה 11 ₪.
יעקב מרגי: סלחי לי, אדם במצוקה כספית לוקח לו יותר מ-30 יום, לכן אני חשוב שהמהלך הוא מהלך סרק.
יעקב מרגי: חצי שנה אני אבין, הוא איבד עניין במספר.
יעקב מרגי: תבדקו את זה, זה נראה מהלך סרק.
עו"ד עופרה ילון: המהלך משקף את העלויות.
עו"ד עופרה ילון: כרגע זה 30 יום, אנחנו נשקול את הנושא הזה.
ישראל אייכלר: אנחנו נפנה מהוועדה למנכ"ל סלקום שישקול זאת, כי 200 ₪ נראה לנו מאוד לא סביר, גם במחיר העלות.
ישראל אייכלר: נשמע את מר אריה כרמון משירות הלקוחות של חברת אורנג'.
אריה כרמון: אנחנו לא גובים, לא על ניתוק ולא על חיבור מחדש, למרות שיש עלויות בעניין.
אריה כרמון: אנחנו לא גובים, לא ריבית ולא הצמדה על החובות.
ישראל אייכלר: אתם היחידים שלא גובים ריבית והצמדה על החובות?
אריה כרמון: אני לא יודע, אני יודע מה אנחנו עושים, יש פה אחרים שיעידו בשמם.
אריה כרמון: אנחנו מגיעים פעמים רבות להסדרים עם לקוחות על פריסות תשלומים בכרטיסי אשראי או דרך בנק הדואר.
ישראל אייכלר: אז חברת אורנג' לא לוקחת ריבית והצמדה וגם לא דמי חיבור וניתוק.
חיים חביב: סליחה, אדוני היו"ר, הייתי רוצה לחדד את השאלה - יש ניתוק זמני לתקופה מוגבלת של רבעון, כמה אתם גובים על זה?
אריה כרמון: זה ניתוק שלא נובע מבעיות גבייה.
חיים חביב: זה יכול להיות שיקול צרכני של הצרכן.
אריה כרמון: בניתוק שלקוח מעוניין לנתק עד 90 יום נגבה סכום של 99 ₪, אם אני לא טועה, אבל זה משיקולים כאלה ואחרים ולא בגלל נושא הגבייה, זה לא בגלל שהוא לא שילם לנו חוב.
ישראל אייכלר: אלא בגלל שהוא רוצה להתנתק?
אריה כרמון: הוא רוצה משיקולים שלו, הוא לא משתמש עכשיו במכשיר או שהוא נוסע לחוץ לארץ מאיזושהי סיבה.
ישראל אייכלר: 90 ₪ זה הרבה כסף.
אריה כרמון: יש דברים אחרים שהוא לא משלם באותו זמן.
אריה כרמון: זה נושא אחר לדיון, זה לא שייך לנושא.
ישראל אייכלר: מה שהדאיג אותנו כוועדה זה אדם שלא יכול לשלם.
ישראל אייכלר: עניין של שירותים של חברה, אז כל אחד יבחר לו את החברה לפי השירותים שהיא נותנת.
חיים חביב: אני רק רוצה להעיר פה שלא בלתי נמנע שמי שחווה קשיים תקציביים מבקש ניתוק זמני, לכן ביקשתי שנציג החברה יעלה את הנקודה שניתוק זמני עולה כסף.
אריה כרמון: מדובר על 30 ₪ בחודש.
חיים חביב: בבזק יש לו אופציה נוספת, שלא הועלתה כאן, שנקראת הקפאה.
חיים חביב: אפשר להקפיא את הקו בלי התחייבות לשמירת המספר הספציפי עד שנתיים בלי תשלום ואם רוצים לשמור את המספר משלמים תשלום.
ישראל אייכלר: נשמע את יאיר יוספי מחברת מירס.
יאיר יוספי: אנחנו לא גובים עבור הניתוק.
יאיר יוספי: לקוח חייב לא משלם, מנתקים לו את הקו ללא שום חיוב.
יאיר יוספי: דמי חיבור הם 50 ₪.
יאיר יוספי: לגבי תנאי התשלום, זה בדרך כלל משא ומתן.
ישראל אייכלר: נשמע את מנכ"ל פז-גז, פנחס בידרמן.
ישראל אייכלר: האם אתם לוקחים כסף על חיבור וניתוק הגז?
פנחס בידרמן: אנחנו לא גובים כסף עבור ניתוק וגובים סכום מינימלי בגין חיבור מחדש, כאשר לבעלי הסמכויות יש את הסמכות בנושא הזה לנהל משא ומתן.
ישראל אייכלר: מה הסכום?
פנחס בידרמן: בסביבות 25 ₪, כאשר אצלנו לא מדובר בלחיצת כפתור אלא על שליחת טכנאי מורשה עם רכב שצריך להגיע ופיזית לחבר מחדש את הגז.
פנחס בידרמן: נקודה נוספת שצריך לקחת בחשבון היא שחלק גדול מהניתוקים שלנו הם בכלל לא ניתוקים שקשורים לבעיות של גבייה, אלא לבעיות של בטיחות.
פנחס בידרמן: להבדיל מאחרים, אנחנו מצווים על פי התקנות לנתק, דבר שהוא קשה לכשעצמו, וכאשר אנחנו מגיעים למתקנים שאינם בטוחים ומנתקים אותם אנחנו כמובן לא גובים בגין הניתוק הזה, כמו גם בגין ניתוקים בגין גבייה.
פנחס בידרמן: בגין החיבור מחדש התשלום הוא כפי שהסברתי קודם.
ישראל אייכלר: מה לגבי פריסת תשלומים של חובות?
פנחס בידרמן: זה מבוצע בפועל.
ישראל אייכלר: ויש לכם את סמכות לוותר קצת?
פנחס בידרמן: לכל מנהל סוכנות יש את הזכות לא לבטל, אבל לפרוס את החוב, להתפשר ולהסתדר דרך הנחות מיוחדות וכד'.
ישראל אייכלר: מה לגבי הריביות?
פנחס בידרמן: זה לא גורף, אבל יש זכות למנהל סוכנות והוא פועל על פי שיקול דעתו.
פנחס בידרמן: מסרנו את המספרים.
יולי תמיר: האם ההבדל ביניכם לבין חברת החשמל נובע מכך שאצלכם יש תחרות בענף?
פנחס בידרמן: תרשי לי לא להתייחס לחברת חשמל, אני יכול לומר שבענף שלנו יש תחרות.
חני מונין: בנושא של הגז, אני חייבת לציין שמתחקירים שערכנו בעבר עולה כי יש אזורים מסוימים בהם חשבון הגז שונה.
חני מונין: למשל, בבני ברק, למשפחות מרובות ילדים, ובמאה שערים בירושלים, התעריפים שונים לחלוטין מאשר התעריפים לתושבים אחרים.
ישראל אייכלר: לגבי הגז המרכזי?
חני מונין: לגבי כל סוג של גז.
חני מונין: מן הראוי להבהיר את זה.
ישראל אייכלר: איזה חברה זו?
ישראל אייכלר: כל החברות?
חני מונין: כל החברות, בגלל התחרות.
ישראל אייכלר: אנחנו עוברים לחברת אמישראגז, עו"ד עידן בן-ארי, יועץ משפטי.
ישראל אייכלר: יש הבדל ביניכם לבין פז-גז?
עו"ד עידן בן-ארי: הבדלים רבים.
עו"ד עידן בן-ארי: חברת אמישראגז בנויה על סניפים, למנהלי הסניפים יש סמכות מלאה לבוא לקראת לקוחות וזה מתבצע בפועל - פריסת חובות, ויתור במקרים של נזקקים וכו'.
עו"ד עידן בן-ארי: הגבייה עבור ניתוק וחיבור היא עלויות מינימליות, זעומות, שלעיתים אנחנו מוותרים עליהן.
ישראל אייכלר: הזכירה חברת פז-גז את העניין של ניתוקים לא בגלל חוב אלא בגלל בעיות בטיחות, האם אתה מחזיק חברות פרטיות שעוסקות בזה או שאתם עצמכם בודקים זאת?
עו"ד עידן בן-ארי: אני שמח ששאלת את השאלה.
עו"ד עידן בן-ארי: כמו שציין מנכ"ל פז-גז, הבעיה של הניתוקים בענף שלנו הוא בראש ובראשונה בגין בעיות בטיחות.
עו"ד עידן בן-ארי: זאת אומרת, אתה מגיע לצרכן שיש לו תנאי בטיחות בבית והבעיה היא שבמקרים רבים, רובם ככולם, יש לך בעיה לבצע את הניתוק, אפילו מסיבות בטיחותיות, לא כל שכן מגיעים מגביית חובות.
ישראל אייכלר: מי מבצע את זה?
ישראל אייכלר: חברות פרטיות או החברה?
עו"ד עידן בן-ארי: החברה.
עו"ד עידן בן-ארי: באים טכנאים של החברה ונאבקים יום יום בנושא הזה.
ישראל אייכלר: נעבור לחברת סופרגז, מר ירון קיסרי, ואחר כך נשמע את חברת דורגז.
רון קיסרי: חברות פז-גז ואמישראגז הבחינו בין שני סוגי ניתוקים - אחד ניתוק בטיחותי, שנעשה בהתאם להוראות ובהתאם למצב הבטיחותי של הלקוח בבית, כשעל ניתוק מסוג כזה לא גובים כסף, והשני הוא ניתוקים כתוצאה מחוב.
רון קיסרי: אצלנו בחברה על ניתוק לא משלמים, משלמים על חיבור לאחר ניתוק, ולכל המנהלים יש סמכויות, כמובן לפי מדרג, לוותר ולהגיע לפריסה.
ישראל אייכלר: מה מחיר החיבור אצלכם?
רון קיסרי: זה תלוי בגובה החוב וההכנסה ויכול להגיע עד כ-60-80 ₪.
רון קיסרי: אני מזכיר שפה, להבדיל מחברות אחרות, נשלח טכנאי, בנאדם מיומן - לא כל אדם יכול לבצע את זה - שמבצע עבודה פיזית על מערכת הלקוח.
רון קיסרי: כנ"ל לגבי החיבור.
רון קיסרי: כלומר, יש פה עלויות ניכרות, גם זמן עבודה וגם זמן עבודה של אדם מקצועי, ועל הדבר הזה אנחנו גובים תשלום בעת החיבור מחדש.
ישראל אייכלר: למה אין נתונים מחברות הגז על כמה חיבורים וכמה ניתוקים התבצעו?
פנחס בידרמן: במקרה הפרטי של פז-גז, מכיוון שהסוכנויות הן פרטיות ועצמאיות אז באופן די טבעי אנחנו כמטה לא מקבלים אלינו את הנתונים וגם לא מעבירים מה שלא נדרשנו, אבל אני יכול לומר שמבדיקה שעשיתי אתמול לגבי כל אזור השרון, למשל, של פז-גז, בו יש לנו קרוב ל-150-180 אלף צרכנים, יש לנו בסך הכל 300 צרכנים מנותקים.
פנחס בידרמן: בסך הכל מדובר על כמות מאוד קטנה.
ישראל אייכלר: זה אזור השרון, את הקטמונים לא בדקתם.
פנחס בידרמן: בדקתי בתל-אביב רבתי - ביפו, בבת-ים, בתל-אביב, בבני-ברק וברמת-גן.
פנחס בידרמן: שם יש לנו 1,100 מנותקים מתוך קרוב ל-200 אלף צרכנים.
פנחס בידרמן: מדובר על כמות יחסית קטנה, כאשר רובם המכריע מנותקים על רקע של בטיחות, דרך אגב.
ישראל אייכלר: זה מעניין, כי דווקא בחשמל ובמים, שזה לכאורה צורך יותר יסודי ובסיסי מגז, יש הרבה יותר ניתוקים מאשר בגז.
קריאה: כי הגז הפסיק להיות צורך בסיסי.
דוד בולר: אם הזכרת את החשמל, אז אני רוצה לומר לכם שבכל חודש יש לנו בסביבות 300 אלף לקוחות שהם במצב שהיינו אמורים לנתק חודש ויותר לפני המועד שבו אנחנו מנתקים.
דוד בולר: אנחנו מנתקים רק כעבור ארבעה חודשים, לפעמים שישה חודשים, ושמעתם פה את התגובה של הגברת שצברה חוב.
דוד בולר: מה שצריך להביא בחשבון זה דבר אלמנטרי - מי שבאמת מתקשה לשלם את חשבונות החשמל שלו, אם רק ניתן לו לגרור את החוב לתקופה ארוכה זה יקשה עליו עוד יותר לשלם ויהיה כמעט בלתי אפשרי.
דוד בולר: צריך להביא בחשבון את ההצעה לקצר את תקופת החשבון ולא להאריך אותה, זו הצעה נכונה.
דוד בולר: הבעיה היא עם העלויות שלצד ההצעה הזאת, יש עלויות גבוהות מאוד של אשראי, של ריבית, של עמלות לבנקים עבור התשלום הנוסף וכו'.
ישראל אייכלר: הדברים שלך היו חשובים מאוד, הם נרשמו בפרוטוקול.
ישראל אייכלר: אני חוזר לעניין הגז - האם יש אפשרות כן להתחיל לדווח, לפחות שאתם תדעו כמה ניתוקים וכמה חיבורים יש?
ישראל אייכלר: זו רק הערה, אני רוצה לעבור לנציג דורגז, מר זאב גולן.
ישראל אייכלר: כמה צרכנים יש לכם?
זאב גולן: זו שאלה שהייתי מעדיף לא לענות עליה.
ישראל אייכלר: זה כמו עיתונים שעד שלב מסוים לא רוצים לגלות כמה קוראים יש להם.
זאב גולן: לגבי הניתוקים, ללא ספק התחרות העסקית מכתיבה את כל ההתנהלות העסקית.
זאב גולן: חיבור יכול לעלות בין 80 ל-60 ₪, בפועל כמעט ולא גובים את זה מהחשש שהלקוח יעבור לחברה אחרת.
יולי תמיר: מבחינת סנגור קהילתי, הגידו לנו כמה תלונות יש לכם על גז, אם בכלל.
ליאורה סעדון: אני חושבת שרוב הקטמונים עובדים על שירות של הבלונים.
יולי תמיר: אם היו פותחים את חברת חשמל לתחרות הם היו מתחילים להיות יעילים בנושא הזה.
קריאה: אני מקווה שפעם תגיעי לזה ואז תבררי מה היה יותר טוב.
יולי תמיר: אני חושבת שאתם, בגלל שאתם מונופול, יש תעריף שאתם עושים בצורה לא ראויה.
יולי תמיר: תשתיות שנפתחות לתחרות מתייעלות, זה היה בשיחות הבינלאומיות, זה היה בפז-גז וזה יהיה גם אצלכם.
חני מונין: באחריות הממשלה המחיר והחוקים האלה - מי ישלם, איך ישלם וכו'.
ישראל אייכלר: בדיון הזה ראינו את ההבדלים העצומים בין מונופול ללא מונופול.
ישראל אייכלר: לא שאנשי המונופול הם אנשים פחות טובים, הם אנשים מצוינים, אבל המציאות היא אחרת לגמרי.
חני מונין: גם השיקול של מי רשאי לנתק ולהחליף.
ישראל אייכלר: יש לי שאלה ליועצת המשפטית של משרד התשתיות, עו"ד גבאי.
ישראל אייכלר: שמענו פה על בעיה מחברות הגז, היה לנו את זה גם באיסוף החומר, שהם לא מדווחים על עניין של ניתוקים וחיבורים, להבדיל מחברת חשמל ובזק שיודעות בדיוק בכמה מקרים מדובר.
ישראל אייכלר: האם אתם יכולים לשקול לחייב את חברות הגז לדווח לכם, לנו ולציבור כמה ניתוקים וכמה חיבורים נעשו ומה העלויות?
עו"ד אולגה גבאי: אני צריכה לבדוק אם יש לנו סמכות כזאת לקבל מהם דיווח, כי מדובר פה על חברות עסקיות, אנחנו לא מפקחים על המחיר ועל התנאים המסחריים, אנחנו מפקחים אך ורק על הנושא של הבטיחות.
עו"ד אולגה גבאי: יש חקיקה לעניין הזה ויש הנחיה חד משמעית של משדר התשתיות הלאומיות לנתק צרכני גז מהגז אם הם לא מאפשרים לבצע בדיקה תקופתית בבית מכיוון שלהבדיל מחשמל, מים או כל דבר אחר, מהגז אפשר להתפוצץ, והיו דברים מעולם.
עו"ד אולגה גבאי: לפיכך, על מנת למנוע את הסכנה הבטיחותית לצרכן עצמו, לבית המשותף שהוא מתגורר בו ולפעמים גם לשכונה, אנחנו נותנים הנחיה חד משמעית, כפי שגם קבוע בחקיקה, לנתק את אותו צרכן מאספקת הגז.
ישראל אייכלר: על ניתוקים על רקע בטיחותי יש לכם נתונים?
עו"ד אולגה גבאי: לא, אין לנו נתונים מדויקים.
עו"ד אולגה גבאי: אנחנו מפקחים על ביצוע בדיקות ועל איכות ביצוע הבדיקות האלה.
עו"ד אולגה גבאי: אנחנו מטפלים אך ורק בנושא של הבטיחות, לא של הניתוקים.
עו"ד אולגה גבאי: ברשותך, הייתי רוצה להעלות נושא שלא עלה כאן - נושא ההתחברות הראשונית.
עו"ד אולגה גבאי: כשמתחבר בית משותף לראשונה חברות הגז גובות כ-1,800 ₪ דמי התחברות ראשונית.
עו"ד אולגה גבאי: יש בעיה שקיימת בענף, הבעיה מאוד חמורה.
יעקב מרגי: קבלנים עושים דילים על הגב של האזרחים.
ישראל אייכלר: מכל דייר 1,800 ₪?
עו"ד אולגה גבאי: כן, דמי התחברות בממוצע.
ישראל אייכלר: יש הסכמים בין הקבלנים?
יעקב מרגי: קבלנים עושים על הגב הזה הרבה כסף.
עו"ד אולגה גבאי: יש לנו לשכה של פניות הציבור במשרד התשתיות הלאומיות, על כל הדברים האלה אני יודעת מהלשכה הזאת.
עו"ד אולגה גבאי: אולי כדאי לבדוק את הנושא הזה במשרד שאחראי לו.
ישראל אייכלר: גם למים יש מונופולים של העיריות ושל חברות עירוניות.
ישראל אייכלר: אני רואה בחומרה שלא משרד הפנים ולא המרכז לשלטון מקומי הגיעו לענות על העניין הזה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לקרוא את המלצות הוועדה ומסקנותיה על דעת חברי הכנסת יולי תמיר ויעקב מרגי, ואלה ההמלצות: הוועדה פונה לחברות השונות בבקשה לפרוס את חובות הצרכנים לתשלומים ללא ריבית.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת מהחברות השונות לבטל את החיוב בגין ניתוק וחיבור מחדש.
ישראל אייכלר: בעצם זו בקשה לכל החברות.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת מחברות הגז והרשויות המקומיות להעביר לידי משרדי הממשלה האמונים על הנושא, כל אחד בתחומי, דיווח שנתי בנוגע למספק הניתוקים שבוצעו על ידם במהלך השנה.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת מהחברות השונות לשלוח במצורף לחשבון השוטף, פעם בחצי שנה לפחות, פירוט בדבר אפשרויות התשלום, כללי הניתוק בגין אי תשלום, חשבון עלויות הניתוק והחיבור מחדש.
ישראל אייכלר: בנוסף, מבקשת הוועדה כי דף זה יהיה בשפות שונות, אם אפשר באנגלית, רוסית, אמהרית וערבית.
ישראל אייכלר: יש לעשות זאת בחשבונות הקרובים.
ישראל אייכלר: הוועדה רואה בחומרה רבה את היעדרות משרד הפנים והמרכז לשלטון המקומי מדיוני הוועדה.
ישראל אייכלר: הוועדה פונה למשרד הפנים לאפשר להסדיר נושא הפרדת תשלומי המים מהארנונה באופן בו תהיה לצרכן אפשרות לשלם את חוב המים בלבד וכן לקבוע סנקציות על רשויות מקומיות שלא יבצעו זאת.
ישראל אייכלר: הוועדה פונה למשרד הפנים בבקשה להבטיח כי הרשויות המקומיות יתנהלו בהתאם להוראות חוזר מנכ"ל שהוצא במטרה להסדיר את נוהל הפעלת סמכות ניתוק המים.
ישראל אייכלר: בעניין החשמל הוועדה פונה לרשות לשירותים ציבוריים חשמל ולחברת החשמל בבקשה לשקול אפשרות שליחת חשבון ללקוחות אחת לחודש על מנת למנוע מצב בו נצברים חובות.
ישראל אייכלר: הוועדה פונה לרשות לשירותים ציבוריים חשמל בבקשה לבטל את התשלום עבור ניתוק וחיבור מחדש.
ישראל אייכלר: יו"ר הוועדה יגיש הצעת חוק לתכנון חוק משק החשמל.
ישראל אייכלר: על פי הצעת החוק, במסגרת רשות לשירותים ציבוריים חשמל תוקם ועדה מיוחדת שתבחן מחיקת חובות, מתן הנחות בתשלומי החשמל וחייבים אשר מצבם הכלכלי קשה ואינם מסוגלים לשלם את חובותיהם.
ישראל אייכלר: בנוסף, תיקבע בהצעת חוק מכסה מינימלית של חשמל שתינתן לנזקקים ללא כל תשלום.
ישראל אייכלר: לגבי חברות הגז הוועדה פונה למשרד התשתיות בבקשה לנהל את חברות הגז, לדווח למשרד על מספר הניתוקים בכל חברה וכן לקבוע נהלים לכל חברות הגז בדבר גובה סכום החוב שממנו יהיו רשאיות החברות לנתק את אספקת הגז לצרכנים.
ישראל אייכלר: כמו כן, לצד זה יש לקבוע את אופן תשלום החוב.
ישראל אייכלר: בעניין חברת סלקום הוועדה פונה למנכ"ל חברת סלקום בבקשה לבחון את נושא העלות של חיבור מחדש של קו שנותק.
ישראל אייכלר: חברות אחרות לא לוקחות את 199 השקלים האלה.
ישראל אייכלר: לגבי בזק הוועדה פונה לחברת בזק ולמשרד התקשורת בבקשה לאפשר ללקוחות שמצבם הכלכלי קשה לקבל רק שיחות נכנסות ולשלם תשלום חודשי קבוע מופחת גם לאנשים אלו.
ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לכולכם על שבאתם לפה, תודה לתלמידים מבית ספר שולמית ותודה לחברי הכנסת.
ישראל אייכלר: אני יודע בדיוק מה הכוונה, זה לא רלוונטי.
משה גפני: זה לא רלוונטי לדיון.
משה גפני: המשמעות של העניין שהוא הופך את זה לדיקטטורה, זאת אומרת חברי כנסת לא יוכלו לתקוף מדיניות של משרד, של שר, של ממשלה.
משה גפני: זה דבר חמור, והעתק ליו"ר הכנסת.
משה גפני: אם השר אומר שהוא רוצה לבוא אז צריך לתאם ישיבה נוספת עם השר, ובאמת אני אומר כחבר כנסת מאוד היה מעניין לשמוע מה השר אומר לכנסת על זה שהוא עשה קיצוץ כזה קשה בתקציב הזה.
משה גפני: אני חושב שאי אפשר לעבור על זה לסדר היום, דבר שהוא בעצם חסר תקדים.
ישראל אייכלר: אני רוצה לצטט מתקנון הכנסת: "הוועדה רשאית לדרוש מאת השר הנוגע בדבר הסברה וידיעות בעניין שנמסר לדיונה והשר חייב בעצמו או על ידי נציגו למסור את ההסברות או הידיעות המבוקשות.
ישראל אייכלר: " הבעיה היא, זה שהשר לא רצה לבוא, לא בעיה.
ישראל אייכלר: זה שהוא לא שלח אנשים מהמשרד זו בעיה, אבל זה שאנשים מהמשרד רצו לבוא והוא אסר עליהם, כי הודעת עוזרו של השר למנהלת הוועדה, לדעתי יש פה גם הפרה של חוק המדינה מצד השר כלפי עובדיו.
ישראל אייכלר: עובדי המשרד הם לא עבדים שלו ולא הצמיתים שלו, הם משרתי ציבור בדיוק כמוהו.
משה גפני: מותר לשר להגיד שאני רוצה לבוא בעצמי ולא הפקידים, אבל אז הוא צריך לבוא.
משה גפני: אבל לאסור עליהם לבוא ושהוא לא יבוא זה דבר חמור.
ישראל אייכלר: אז אנחנו נקיים את הדיון בלעדיו.
אברהם פרידמן: שמעתי בקשב רב את ההקדמה של יו"ר הוועדה.
אברהם פרידמן: הייתי רוצה להוסיף כמה נקודות חשובות שיתנו לנו תמונה מושלמת יותר על כל הפרוייקט הזה.
אברהם פרידמן: קודם כל הפרוייקט הזה קיים כבר קרוב לעשרים וחמש שנה, ובעת הקמתו הוא נבנה בצורה כזו שהבדיקה תהיה כלכלית בלבד.
אברהם פרידמן: זאת אומרת התקציב הזה מיועד לא לילדים בסיכון אלא לילדים עניים.
אברהם פרידמן: מעולם לא נקבע בפרוייקט הזה שהוא מיועד לילדים בסיכון, אבל אופן טבעי עניות הולכת גם עם סיכון ביחד אז אני משער שחלק נכבד מאוד מאותם ילדים הם גם ילדים שנמצאים בסיכון.
משה גפני: זה לא מחוייב במציאות,
אברהם פרידמן: לא אמרתי שזה מחוייב במציאות אבל אני יוצא מתוך הנחה שחלק מהם נמצאים בסיכון.
אברהם פרידמן: ככך שהטענה של השר כאילו הילדים האלה הם לא בסיכון אני חושב שלא קיימת.
ישראל אייכלר: הילדים האלה גם לא עיוורים ולא חרשים.
ישראל אייכלר: אין לזה שום קשר.
אברהם פרידמן: נקודה נוספת שחשוב להבהיר אותה, שרת העבודה והרווחה אורה נמיר כשהתמנתה הקימה ועדה ציבורית, גם היא חשבה בהתחלה כמו השר הנוכחי, היא הקימה ועדה ציבורית כי לא הבינה מה מטרתו של הפרוייקט הזה.
אברהם פרידמן: הדו"ח של הוועדה הציבורית נחתם, דו"ח בין עשרה לשנים עשר דפים, והמסקנה היא חד משמעית שצריך להמשיך את הפרוייקט, ולא רק זאת אלא התקציב שלו במשך השנים נשחק בצורה משמעותית והיא ביקשה לתגבר אותו על מנת שאפשר יהיה להמשיך ולתקצב את אותה אוכלוסיה.
אברהם פרידמן: אבל הדבר השלישי שהוא חשוב מכל, הרי גם עד לבואו של השר הנוכחי למשרד הרי התקציב הזה הוא תקציב תמיכות, הוא מחולק על פי מבחנים.
אברהם פרידמן: אני לא מכיר, שיבוא ויגיד לי האם הוא מכיר מנהל פנימיה חינוכית במדינת ישראל שניסה להיכנס לפרוייקט ומישהו אמר לו אתה לא זכאי.
אברהם פרידמן: הרי הדבר הוא פשוט מאוד, אתה צריך להביא רשימה של תלמידים עם המבחני הכנסות שלהם, תלושי שכר של ראש המשפחה וצילום תעודת זהות ופרטים על כל המשפחה.
אברהם פרידמן: שיבוא ויגיד האם יש לו מצאי של פנימיות שניסו להיכנס לפרוייקט ומישהו אמר להם אנחנו לא מקבלים אתכם.
אברהם פרידמן: זה שרק פנימיות חרדיות מצויות בפרוייקט זה פועל ישיר של התנהלות מסויימת של המוסדות שמחזיקים את הילדים.
אברהם פרידמן: הם לא נתמכים על ידי שום גוף אחר שתומך בילדים בפנימיות, וישנם היום במדינת ישראל משרד הרווחה, ישנו שרות נוסף במשרד העבודה והרווחה שנקרא שרות ילד ונוער, שהוא גם כן מחזיק כעשרת אלפים או שנים עש אלף ילדים, והתקציב שלו הוא לא ששים מליון כפי שהיה ב-2004 אלא התקציב שלו ארבע מאות מליון שקל.
אברהם פרידמן: שם משלמים לתלמיד אלפיים חמש מאות, שלושת אלפים שקל לחודש, כי זה ילדים שאכן נמצאים בסיכון, וצריכים להוציא אותם מן הבית.
אברהם פרידמן: אז שם יש פרוייקט אחד שמחזיק ילדים בפנימיות, ישנה עליית הנוער, ישנו מפעל להכשרת ילדי ישראל שעוסק בילדים בסיכון.
אברהם פרידמן: זאת אומרת בכל פנימיה חינוכית אחרת או בחלק גדול מהפנימיות החינוכיות האחרות לא מקבלים בעצם את הילד אם הוא לא נתמך או לא מוחזק על ידי גוף שמחזיק ילדים בפנימיות.
אברהם פרידמן: ישנם כמה וכמה גופים כאלה שמחזיקים ילדים בפנימיות.
אברהם פרידמן: פה מי שבא באופן פרטי אז ההורה שלו משלם תעריף מלא.
ישראל אייכלר: אדם שאיננו חרדי והוא לא אב מכה, לא אם מוכה, לא בסיכון, ילד לא חרדי ואין להם הכנסות גדולות ורוצים להכניס אותו לפנימיה, האם הוא מקבל מאיזה שהוא מקום כסף?
אברהם פרידמן: או שהוא הולך לאחד הגופים שאמרתי, שזה שרות לילד ולנוער שמטפל בילדים בסיכון, ויש עליית הנוער שמחזיקה ילדים בפנימיות גם אם אינם בסיכון,
יוסף בא-גד: קובעים את גובה ההשתתפות של האבא.
יוסף בא-גד: יש דרגות.
יוסף בא-גד: הכנסה שלושת אלפים לחודש אז אתה דרגה אחת, יש טבלה,
ישראל אייכלר: זאת אומרת עליית הנוער היא המקבילה לתקציב הזה,
אברהם פרידמן: הרבה יותר,
ראובן וייס: אנחנו מקבלים בין ארבע מאות לחמש מאות שקל לתלמיד, שם הם מקבלים הרבה יותר.
אברהם פרידמן: או יש משרד הבטחון שמחזיק בפנימיות ילדים של עובדי משרד הבטחון.
יהושע פולק: בפנימיות האלה כשהילד הזה רוצה להיכנס, אם זו לא פנימיה דתית או חרדית הפנימיה לא תקבל אותו לפני שהוא מסדר את הנושא של האחזקה שלו על ידי גוף רווחה, אם לא רווחה עליית הנוער.
יהושע פולק: אחרת הפנימיה לא מקבלת אותו.
יהושע פולק: מה שקורה בפנימיות דתיות או חרדיות בעיקר, אם ילד יוצא לפנימיה כי מגיעים למסקנה הרבנים שהוא ראוי לפנימיה, מקבלים אותו.
יהושע פולק: אם הוא זכאי על ידי הרווחה או על ידי עליית הנוער, ואם לא זכאי, אם עמד במבחן הכנסה מסויים היה זכאי דרך הסיוע לפנימיות.
ישראל אייכלר: אבל יש ילד שקוראים לו רון ישראלי מרחוב אלנבי בתל אביב, הוא לא בסיכון, הוא רק עני.
יהושע פולק: אז הפנימייה לא תקבל אותו עד שעליית הנוער תאשר אותו.
ישראל אייכלר: לא משנה, לפני או אחרי, אבל זה יאושר?
ישראל אייכלר: הוא יקבל תקציב?
אברהם פרידמן: התקציב הזה עד לפני חמש שש שנים היה נקרא פנימיות לחינוך תורני, זו היתה הכותרת של התקציב, ועל מנת להיכלל בתקציב היה צריך לפנות לפנימיה תורנית.
אברהם פרידמן: בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה או נציגו המילה תורני נמחקה ובעצם הדלת נפתחה, כל פנימיה יכולה להגיע לתקציב הזה שהוא נשוא הדיון היום, יכולה להגיע ולקבל הכרה.
אברהם פרידמן: והתלמידים הלומדים שם בין אם הם דתיים או אינם דתיים, חובשי כיפה, או לא, כולם יכולים לקבל מהתקציב הזה.
אברהם פרידמן: שיבוא שר הרווחה ויגיד האם הוא מכיר פנימיה שניסתה להתקבל לפרוייקט הזה, ניסתה לקבל הכרה או בא מנהל פנימיה עם תלושי משכורת ואמרו לו בגלל שאתה לא דתי אני לא מכניס אותך.
אברהם פרידמן: הרי בקריטריונים לא כתוב חובש כיפה ולא כתוב לימוד תורה, כתוב מבחן הכנסות, זה כל מה שכתוב.
אברהם פרידמן: הפרוייקט הזה היום פתוח בפני כל עם ישראל.
אברהם פרידמן: כל הטיעון הזה הרי מגוחך לדעתי.
אברהם פרידמן: מנהל הפנימיה לא יעשה את זה, הוא ילך ויגיד לאבא אם אתה לא מביא לי תשלום מלא או אישור של איזה גוף שמחזיק אותך, הוא יכול לקבל שלושת אלפים שקל על הילד הזה, למה שיסכים לקחת חמש מאות.
אברהם פרידמן: מה שקרה במשך השנה האחרונה, עד סוף שנת הלימודים הקודמת הגענו, שזה גם סכום מגוחך, לחמש מאות עשרים שקלים לתלמיד לחודש.
אברהם פרידמן: כאשר בילדים בסיכון התשלום הוא פי חמש או פי שש.
אברהם פרידמן: הסכום הזה, הרי מששים ושלושה מליון ירד לעשרים ושמונה מליון.
אברהם פרידמן: אז גם אם נרצה אי אפשר לשלם יותר מאשר מאה, מאה עשרים שקלים לתלמיד לחודש.
אברהם פרידמן: אנחנו מתבשרים בשבוע האחרון, דיברנו עם סגן מנהל המחלקה, שישנה כוונה להעביר עכשיו תשלום חד פעמי, כאשר מתחילת השנה עוד לא הועבר שקל אחד, מספטמבר, מתחילת שנת הלימודים עוד לא הועבר שקל אחד, אנחנו נמצאים בחודש התשיעי מאז תחילת שנת הלימודים, ורוצים להעביר סכום אחד של ארבע מאות שמונים שקלים.
אברהם פרידמן: אני אחלק את זה לחודשים, זה ששים שקל לחודש.
אברהם פרידמן: אז כאשר באים לבנאדם ואומרים לו תחזיק ילד בפנימיה וזה עולה שלושת אלפים, אולי בואו נקבל החלטה ואנחנו אומרים לא רוצים גם את הששים שקל האלה.
ישראל אייכלר: זו החלטה של האיגוד, אני מדבר פה בוועדה, אנחנו לא יכולים לוותר על אגורה של הציבור למען הציבור.
ישראל אייכלר: מה ההסבר, למה הוא מעכב את מה שהוא כבר כן אישר, לפי הקריטריונים שכבר כן אישר, למה הוא לא מעביר את הכסף?
ראובן וייס: כל המטרה היתה, הוא טען שהיו מקופחים, רק הישיבות החרדיות מקבלים שמונים תשעים אחוז, הישיבות הלאומיות מקבלות הרבה פחות, הוא עשה מבחן חדש, הוא עשה מבחן הכנסה חדש, הוא הכניס דרוגים אחרים, הוא ראה בסוף שכל התוצאות נשארו אותו דבר, הישיבות החרדיות זה הרוב.
ראובן וייס: עכשיו בשבוע שעבר נזכרו להתקשר לישיבות, חסרים לכם מסמכים, אין לך רישיון, איפה הייתם עד היום, למה לא הודעתם לישיבות שחסרים לכם כל המסמכים, בשבוע שעבר בדיוק פתאום נזכרו כולם, אין לכם את המסמכים, אם לא תגישו את המסמכים עד אתמול,
ישראל אייכלר: מתי קיבלתם את הטלפון הזה?
ראובן וייס: בשבוע שעבר.
ישראל אייכלר: באיזה יום?
ראובן וייס: רביעי או חמישי.
ישראל אייכלר: אני אגיד לכם למה אני שואל, כי מנהלת הוועדה אומרת שזה בדיוק,
ראובן וייס: מוסד שהגיש את המסמכים שלו כבר לפני שלושה ארבעה חודשים, זה הכל התעכב, כל המערכת התעכבה.
ראובן וייס: חסר כיבוי אש, הכיבוי אש נגמר בשלושים ואחד בדצמבר 2003.
ראובן וייס: ארבעה חודשים מינואר,