GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוני פלאוט: קודם כל, תהיה אפשרות של פנייה כמו שיש היום לפניות הציבור, שזה נעשה בכל האמצעים, אם זה במכתב, בפקס, או באי-מייל.
רוני פלאוט: עד שיתחילו לפעול באלעד, אנחנו הולכים להריץ פיילוט חדש דרך מרכז שירות הלקוחות שלנו בבאר שבע שתהיה אפשרות לפנייה/תלונה גם בטלפון.
ישראל אייכלר: על המקום.
רוני פלאוט: כן, כמו שזה נעשה היום בחברות הסלולר, שאתה מתקשר ומקבל שירות מיידית.
רוני פלאוט: מה שחשוב לנו זה שאם זו בעיה בתפעול אז להעביר את זה מיד לפקח תנועה אזורי.
ישראל אייכלר: כלומר, אם עומדים שעה וחצי שיהיה מישהו שיוכל לטפל.
רוני פלאוט: אין ספק שאם אנחנו נדבר על דברים, שאני מקווה שלא יהיו, אבל אם וכאשר, ואנחנו יודעים שהמציאות יותר חזקה מכל דבר אחר, למשל התנהגות נהג, אז מטבע הדברים זה דבר שלוקח זמן.
ישראל אייכלר: אני מדבר על עיכוב או דברים כאלה.
רוני פלאוט: עיכובים, ככל שזה תלוי בנו, כשאלה לא דברים שנגרמים כתוצאה מכוח עליון או מחסימת צירי תנועה, אנחנו נעשה את המקסימום על מנת שהמענה יהיה כמה שיותר מהר.
אהרון קורנפלד: בשם המועצה אני מברך את הזכיינים החדשים.
אהרון קורנפלד: בשם המועצה אני אומר שהמועצה תשמח לעזור, לסייע ולהיות שותפה בכל התהליך הזה כדי שהכניסה הזו תהיה מהירה וחלקה ותשרת את הציבור בצורה הטובה ביותר.
אהרון קורנפלד: אני מתנצל בשם ראש המועצה ובשם אנשים שמופקדים במועצה על הנושא הזה על כך שהם לא פה.
ישראל אייכלר: מתי הבחירות באלעד?
אהרון קורנפלד: בחודש אלול.
אהרון קורנפלד: אני רוצה לדבר על נושא שלא עלה פה, נושא התחנות.
ישראל אייכלר: מי צריך לעשות את זה?
אהרון קורנפלד: אני מבין שעד היום היו רק הבטחות של משרד התחבורה, יש גם הבטחות של תקצוב העניין הזה לפני כניסת המוביל החדש.
אהרון קורנפלד: בינתיים, נכון להבוקר בדקו במועצה ולא הגיע שום מסמך ממשרד התחבורה על כך שאושר תקצוב של 110 אלף שקל לנושא הזה.
אהרון קורנפלד: לא הגיעה שום הודעה כזו.
שלמה כץ: אני מציע לבדוק בדואר.
שלמה כץ: משרד התחבורה אישר 116 אלף שקלים וההתחייבות הועברה.
ישראל אייכלר: יש התחייבות ל-116 אלף שקל עבור תחנות, תרשום לפניך.
אהרון קורנפלד: אני יודע שיש התחייבות, אני אומר שבשטח לא קיבלנו.
ישראל אייכלר: מי צריך לבנות את זה?
ישראל אייכלר: המועצה.
יששכר בנדיקט: שמי יששכר בנדיקט, חבר ועדת התחבורה.
יששכר בנדיקט: אני פונה ל"אגד" לפני שהם אוחזים בייצור: יש בעיה אחת באוטובוסים, בפרט לציבור החרדי - לאחרונה המעברים בכל האוטובוסים נהיו צרים יותר ממה שהיו פעם.
קריאה: למיטב ידיעתי הם גדלו ב-15 סנטימטר.
קריאה: ב"אגד" זה גדל.
רוני פלאוט: סליחה שאני קוטע, אבל זה בדיוק הפוך - באוטובוסים החדשים שנכנסו מסוג וולוו המרווח בין המושבים גדל ב-15 ס"מ והעבר היום נוח ורחב יותר.
קריאה: זה לא משנה סוג האוטובוס, המרכב הוא אותו דבר.
קריאה: היום עושים את זה רחב יותר והבעיה הזו נפתרה.
קריאה: לגבי האוטובוסים הישנים אתה צודק.
קריאה: היום שינו את המרכב והרחיבו אותו.
יששכר בנדיקט: יש עוד נקודה אחת לגבי התפיסה של משרד התחבורה כלפי הציבור.
יששכר בנדיקט: הדוגמה הקלאסית ביותר - היום באילת גרים קרוב ל-100 פנסיונרים, כשאגב, היהודי המבוגר ביותר באילת הוא בן 95.
יששכר בנדיקט: הייתה תלונה שעל פי חוק החברה שהיום חייבת להפיק כרטיסי חופשי-חודשי לפנסיונר לא עשתה את זה כבר למעלה מארבע שנים.
יששכר בנדיקט: הוגשה תלונה ומשרד התחבורה לא עקב אחרי זה.
יששכר בנדיקט: קראו לחברה, שאלו אותה למה היא לא עושה, אותו פנסיונר מקדיש לזה שעה וחצי מזמנו במשך החודשיים מאז שדיברו איתם.
יששכר בנדיקט: הגישו תלונה ואין מעקב.
יששכר בנדיקט: אין כרטיס חופשי-חודשי פנימי, אין כרטיס חופשי-חודשי לפנסיונרים ואין כרטיס לזכאים פנימי.
שלמה כץ: הכרטיסים האלה הם לא בהתנדבות, הם על פי דין.
שלמה כץ: אנחנו נבדוק את העניין הזה.
שלמה כץ: אם אין אז אין גם לפנסיונרים.
יששכר בנדיקט: זה קיים, דיברנו עם בן נבון, הוא נקרא לחקירה ושאלו את החברה.
יששכר בנדיקט: בחודש הראשון, היות וזה היה ממש יומיים לפני ה-1 בחודש, הם מכרו לו את הכרטיס הקיים ב-50% כמו שמגיע לפנסיונר בתקווה שבחודש הבא הוא כבר ימכור כרטיס רשמי באוטובוסים.
יששכר בנדיקט: האדם הזה זכאי - מגיע לו.
יששכר בנדיקט: הם לא הדפיסו הזה והחודש זה יצוין.
יששכר בנדיקט: ביום חמישי הוא ירד למשרד, שעה וחצי הלוך וחזור, ואמר למשרד שהוא לא מבין למה לא הדפיסו.
יששכר בנדיקט: במחילה מכבודם, הם זלזלו בו.
יששכר בנדיקט: האדם הזה אמר: "אני לא יכול להקדיש את הזמן, בבוקר אני צריך גם להתפלל וגם להגיע לעבודה ואני מבוגר".
יששכר בנדיקט: בכל מקרה, הם לא הדפיסו.
שלמה כץ: רשמתי לפניי.
ישראל אייכלר: לפני מסקנות הוועדה, אני רוצה להציע שאם תהיה דרישה בקרב התושבים לקווי מהדרין שתהיו ערוכים לספק גם קווים כאלה למי שירצה בכך.
ישראל אייכלר: המלצות הוועדה: הוועדה מבקשת ממשרד התחבורה לשלוח חוקר מטעמה ליישוב אלעד על מנת לגבות עדות מתושבי המקום על כל הבעיות והתלונות שישנן בשירותי התעבורה הציבורית ביישוב.
ישראל אייכלר: בנוסף, מבקשת הוועדה מראש מועצת אלעד להעמיד לצורך הנושא חדר במשרדי המועצה.
ישראל אייכלר: כמו כן, מבקשת הוועדה שהחוקר ימשיך להגיע בתקופה הראשונה של פעולתה של החברה החדשה כאשר תפעל.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת ממשרד התחבורה ומחברת "אגד תשתית" לבחון את נושא אפשרות קיום "חופשי-חודשי" וכרטיסים משולבים שיאפשרו נסיעות בקווי "אגד" נוספים באזור.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת ממשרד התחבורה לאשר לתקופת ביניים השכרה של אוטובוסים חדשים מ"אגד" על מנת לאפשר לחברת "אגד תשתית" להעניק את שירותי התחבורה הציבורית באלעד תוך זמן קצר יותר מ-8 חודשים, כפי שהוצע על ידי נציג "אגד" בוועדה.
ישראל אייכלר: הוועדה ממליצה להפעיל את החברה החדשה לא יאוחר מעוד חודש וחצי כדי למנוע את המשך הסבל לתושבים.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת ממשרד התחבורה להכניס לצוות היישום של המומחים שמלווים את חברת "אגד תשתית" בהכנותיה להפעלת שירותי תחבורה ציבורית גם את נציגי התושבים, דבר שיבטיח מתן שירותים טובים יותר.
ישראל אייכלר: הוועדה פונה למשרד התחבורה ולמשרד האוצר לבחון את האפשרות להוזיל את תעריפי הנסיעה הציבורית ביישוב ולתרגם את התגמולים המגיעים למדינה מ"אגד תשתית" גם לרווחת תושבי המקום.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת ממועצת אלעד להקים באופן מיידי את תחנות ההמתנה לאוטובוסים.
ישראל אייכלר: יש התחייבות לתשלום עבור תחנות אלו בסך 116 אלף שקל שכבר הועברה על ידי משרד התחבורה ויש להתחיל מיד ביישום הבנייה וההכנה של התחנות.
ישראל אייכלר: עד כאן ההמלצות.
אהרון קורנפלד: אני רוצה להעיר בנושא התחנות - יש בעיה כרגע בנושא המיקומים הסופיים של התחנות, לכן היישום הזה יכול להתעכב עד שמומחי התחבורה יקבעו בדיוק את מיקום התחנות, כי לא כדאי לשים את התחנות ואחר כך להזיז אותן.
ישראל אייכלר: אם "אגד" ומשרד התחבורה יענו לי תשובות כאלה כמו שהמועצה עונה לי זה לא יהיה טוב.
אהרון קורנפלד: רוב התחנות צריכות לזוז.
קריאה: אבל המסלול כבר די סגור.
קריאה: חברים, אנחנו נטפל בזה.
ישראל אייכלר: אני רוצה שזה יטופל.
ישראל אייכלר: בוקר טוב לכולם.
ישראל אייכלר: בוקר טוב לאורחים, בוקר טוב לצופים בבית בערוץ 33.
ישראל אייכלר: אנחנו דנים היום בנושא שבפרלמנט רגיל במדינה רגילה הוא אחד הנושאים החשובים ביותר כי הוא נוגע לכל אזרח ואזרח.
ישראל אייכלר: בארצנו, אם לא מדובר על התנתקות או אי התנתקות מחבל עזה, אין לנושא של ניתוקים וחיבורים בבית לחברות הגז, החשמל והטלפון שום משמעות ואפילו חצי שורה לא תינתן לזה.
ישראל אייכלר: אבל בכל זאת זה צורך אזרחי יומיומי ואני בטוח שיש אזרחים שמתעניינים בזה, לכן אנחנו פונים לאנשים הצופים בנו בבית שיש להם עניין בנושא ניתוקי חשמל, גז, טלפון וחברות סלולאריות לשלוח עכשיו פקס לוועדה שלנו והתלונות המעשיות שיישלחו יועברו לכאן או יטופלו בהמשך.
ישראל אייכלר: באופן כללי, בכל ימות השנה אתם יכולים לשלוח את התלונות שלכם בכל עניין ששייך לפניות הציבור לפקס 6496184-02 או בדואר, לוועדה לפניות הציבור, הכנסת, ירושלים.
ישראל אייכלר: כל פנייה תענה ותטופל.
ישראל אייכלר: לגבי אנשים שאין להם חשמל בגלל שהם נותקו, אין להם יכולת לצפות בנו עכשיו כי אין להם חשמל ואין להם פקס כי אין להם חשמל, אז אתם שיש לכם חשמל פקססו ותודיעו לנו כי לא היינו מאמינים לעצמנו שיש 9,000 ניתוקי חשמל בחודש בישראל, וכאן המקום לשבח את חברת החשמל, שהיא אולי היחידה שמסרה לנו את כל האינפורמציה, ויש לה את כל האינפורמציה בצורה מסודרת על מספר הניתוקים, בעוד שלחברות הגז ולאחרים אין את המספר המדויק של הניתוקים החודשיים והשנתיים, או שלא נמסר לנו, אבל אני רוצה גם לשבח את חברת הגז ששיתפו איתנו פעולה, את חברת בזק.
ישראל אייכלר: עם חברות הסלולארי היה קצת יותר קשה מכיוון שחברת פרטנר כלל לא התייחסה.
ישראל אייכלר: הוועדה לפניות הציבור משמשת כברומטר של החברה לבעיות של אנשים שאין להם יכולת לשלם משכנתא.
ישראל אייכלר: לא הייתם מאמינים כל אלה שיושבים פה, ודאי שלא אלה שיושבים בבית, כמה עלה אחוז האנשים שלא מסוגלים לשלם חשבונות חשמל, מים וגז בשנתיים האחרונות.
ישראל אייכלר: בחברת החשמל יש בשנתיים האחרונות עלייה של 48% במספר הניתוקים של חשמל בבית לאנשים.
ישראל אייכלר: הווה אומר, אדם שיש לו מעט כסף, את חשבון החשמל הוא משלם, הוא לא יכול לשבת בחושך, ואם יש כל כך הרבה אנשים שאין להם כסף לשלם את חשבון החשמל עד שהגענו למצב של 48% עלייה במספר הניתוקים זה מראה קצת על מצב החברה, לידיעת אנשי האוצר אוכלי העוגות שקובעים את מחירי הלחם, שידעו לכמה אנשים אין כסף לשלם את חשבון החשמל.
ישראל אייכלר: נתון נוסף שיעניין את הציבור הוא שבאזור דרום מדובר על 53,276 ניתוקים של חברת חשמל בשעה שבאזור הצפון מדובר ב-29,000 ניתוקים.
ישראל אייכלר: באזור דן, שכולל את תל-אביב, מדובר ב-20,600 ניתוקים.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, במרכז הארץ, במקום בו גרים האנשים הקובעים, יש כ-20,000 אנשים שאין להם כסף לשלם חשבון חשמל, מנתקים אותם והם יושבים בחושך.
ישראל אייכלר: אבל זה 20,000 לעומת הדרום, ששם זה 53,000, כמעט פי 3, שאלה 41% מכלל הניתוקים בארץ.
ישראל אייכלר: אגב, מישהו יכול לומר לי אם הדרום כולל את אשדוד?
קריאה: כולל את אשדוד.
דוד בולר: גם את רעננה, פתח-תקווה ונתניה.
דוד בולר: אנחנו נתנו את הנתונים על פי מחוזות חברת החשמל.
דוד בולר: החלוקה היא שהצפון הוא עד חדרה והדרום הוא מחדרה ונתניה דרומה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לברך את נציג הדרום, הרב יעקב מרגי, חבר הכנסת היחיד מבאר שבע.
ישראל אייכלר: אם היית מגיע לפני דקה היית מקבל פיק ברכיים.
יעקב מרגי: מהדרום אני כבר לא מופתע משום דבר.
ישראל אייכלר: בדרום יש 41% מכל הניתוקים בארץ, אבל מתברר שלפי מחוזות חברת החשמל גם רעננה בדרום אז אני כבר קצת יותר רגוע.
ליאור זרנקין: יש עוד נתון אחד שכדאי להבהיר - הדרום מתייחס ל-900,000 לקוחות, כאשר הצפון, שהוא גם מחוז הצפון וגם חיפה, כולל בסביבות 550,000 לקוחות, כך שהאחוז הגדול של מנותקים בדרום מתייחס לכמות הגדולה יותר של לקוחות.
ישראל אייכלר: קיבלנו את הנתון הזה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לברך את בנות כתב י"ב מבית הספר בית שולמית בירושלים שהגיעו להשתתף בדיון שלנו.
ישראל אייכלר: קצת נרגענו, אבל בכל זאת עדיין יש 129,294 ניתוקי חשמל בשנה.
ישראל אייכלר: עכשיו יש גם בעיות בחברות הגז, גם שם יש ניתוקים רבים, שמיד נדבר עליהם.
ישראל אייכלר: יש גם ניתוקי מים, כי העיריות עושות עם המים מה שהן לא עושות עם החשמל - העירייה מחברת את חשבון הארנונה עם המים ואדם שחייב ארנונה לעירייה וראש העיר וסגניו לא יכולים לטייל בעולם בגלל שאין תקציב אז מפסיקים לאיש שאינו משלם את המים.
יעקב מרגי: זה גם יותר חמור - אני יכול לשלם מים, ואני תמיד משלם מים, כך חינכו אותי הוריי, ואם העירייה תעשה עם הכסף הזה שימוש אחר חברת מקורות תנתק את כל היישוב בגלל שהעירייה לא שילמה למקורות.
יעקב מרגי: גם זו בעיה.
ישראל אייכלר: העניין הזה צריך טיפול - קודם כל לנתק את הארנונה מהמים.
ישראל אייכלר: שנית, אני רוצה לציין שבמדינות כמו אנגליה יש חוק שלא מנתקים חשמל.
ישראל אייכלר: יש בית משפט, בית כלא וקנסות.
ישראל אייכלר: כשאני חייב למישהו כסף הוא יכול להוציא אותי מהדירה ולנתק אותי מהחשמל?
ישראל אייכלר: הוא יכול להזמין אותי לבית המשפט, בית המשפט יקבע את הקנסות ואת הדינים ואם אני לא אשלם אני אלך למעצר.
ישראל אייכלר: אולי כאשר נהיה חברה יותר מתוקנת חברת החשמל לא תוכל לסגור את החשמל, אלא תזמין את האיש למשפט.
ישראל אייכלר: אבל, עד אז אני רוצה להתרכז בדיון הזה דווקא במחיר החיבור והניתוק, גם של חברת החשמל, גם של המים, גם של הגז, גם של בזק וגם של הטלפונים הסלולאריים.
ישראל אייכלר: כי אם אני יוצא מנקודת הנחה שיש אנשים שאין להם כסף לשלם את חשבון החשמל ומטילים עליהם ריבים וקנסות - דיינו.
ישראל אייכלר: למה צריך לשלם את מחיר החיבור יותר מאשר ההוצאה הקיימת?
ישראל אייכלר: בזמנים עברו היו צריכים להביא את האינסטלטור של העירייה כדי לנתק את השעון והאיש היה צריך להתחבר אחר כך בלי שעון עד שיחזרו ויחברו את השעון.
ישראל אייכלר: היום רוב הניתוקים והחיבורים נעשים על ידי מחשבים, אם כי בחברת החשמל יש גם צורך לבוא עד הבית, אבל זו לא עלות כזו שמצדיקה 80 ₪ רק על חיבור וניתוק.
ישראל אייכלר: כי על מי מטילים את אותם 80 ₪?
ישראל אייכלר: על אותו איש שלא היה לו כסף לשלם.
ישראל אייכלר: אני חושב, ואולי הוועדה תחשוב כך, שזה בלתי תקין לחייב אדם בחיבור ובניתוק.
ישראל אייכלר: אותו הדבר בבזק ובטלפונים הסלולאריים.
ישראל אייכלר: אני רוצה לציין שחברת סלקום אמרה שבחודשים הראשונים היא לא לוקחת כסף על חיבור וניתוק אבל אם עבר חודש או שלושה חודשים ולא התחברת חזרה אתה משלם 200 ₪ עבור החיבור מחדש.
ישראל אייכלר: עוד נקודה היא שאתה משלם גם על הניתוק וגם על החיבור, וזה כבר כפל.
ישראל אייכלר: כפל משלם רק גנב, אדם שלא היה לו לשלם לא צריך לשלם כפל, מספיק שניתקת לו ולקחת ממנו מחיר ניתוק, אז כשהוא משלם תחבר אותו באותו מחיר.
ישראל אייכלר: למה ניתוק בנפרד וחיבור בנפרד?
ישראל אייכלר: כנ"ל לגבי חברות הגז.
ישראל אייכלר: ישנה בעיה נוספת.
ישראל אייכלר: סליחה שאני ממעט כל כך בפתיח, מדובר בנושא רחב ואנחנו נעשה המשך דיון על כל דבר בנפרד.
ישראל אייכלר: יש עניין שחברת החשמל על פי חוק איננה יכולה לעשות ויתורים והנחות ולהתחשב במצבו הסוציאלי של הבנאדם, בעוד שעיריות וחברות אחרות יכולות להתיישב עם הבנאדם, לוותר קצת על קנסות ולעשות פריסות יותר נוחות.
ישראל אייכלר: חברת החשמל מאוד מוגבלת בחוק ויכול להיות שנצטרך לעשות שינוי בחוק בעניין הזה.
אריה כרמון: אני מבקש לתקן - אנחנו העברנו תגובה מפורטת ב-21/1 עם כל הפרטים עליהם נשאלנו.
אריה כרמון: העברנו את כל מה שנתבקשנו להעביר.
קריאה: זה לא הגיע לוועדה.
אריה כרמון: יכול להיות.
ישראל אייכלר: יש לנו פה חוברת של כ-25 עמודים עם כל התשובות לשאלות ששאלנו ומשום מה נעלמה התשובה של חברת פרטנר.
ישראל אייכלר: אנחנו ניתן את רשות הדיבור הראשונה לצרכנים.
ישראל אייכלר: יושבת פה חני מונין מרשות ההסתדרות לצרכנות, אני רוצה שתמקדי את הנושא במה שנוגע לצרכן, בעיקר לעניין החיבורים והניתוקים כי אם נתרחב גם לעניין הריבית והקנסות לא נסיים היום.
חני מונין: הקולגה שלי מהעמותה לצרכנות ממהר.
רונן רגב כביר: אני צריך ללכת לישיבה נוספת.
ישראל אייכלר: נציג המועצה לצרכנות, בבקשה.
רונן רגב כביר: אני רוצה להתייחס לנושא ניתוק של שירותים חיוניים.
רונן רגב כביר: קודם כל, הנושא הוא מאוד בעייתי ואנחנו מאוד מברכים על התיקון שהוצע כאן על ידי יו"ר הוועדה לחוק משק החשמל כדי לטפל בנושא הזה.
רונן רגב כביר: מדובר בפתרון שהתחילו להזכיר באמצעות משרד הפנים בנושא המים והוא מקובל מאוד במדינות באירופה.
רונן רגב כביר: העיקרון הוא שכשמדובר בשירות חיוני שהניתוק שלו משאיר אנשים בלי אמצעי קיום בסיסיים הניתוק צריך להיות סנקציה אחרונה והוא גם לא יכול להיות לשיקול דעתו של הספק בלבד, צריך להיות גורם ציבורי שבודק את העניין, מאפשר פריסת חובות ומחליט אם אין ברירה באמת או שאפשר למנוע ניתוקים.
ישראל אייכלר: מה זה גורם ציבורי?
ישראל אייכלר: בעירייה אלה נציגי ציבור, מה יש בחברת חשמל או בחברות הגז?
רונן רגב כביר: בחברת החשמל זה בהחלט חסר, הרכב ועדה מסוג זה שמוצע כאן עם נציגות של משרדי הממשלה הרלוונטיים כארגון צרכנים זה בהחלט הרכב שיכול לתת מענה לצורך הזה ולתת את הייצוג הראוי לתושב.
רונן רגב כביר: אני לא רוצה להתייחס לפרטי הפרטים של ההצעה, יכול להיות שיש מקום למעורבות של העובד הסוציאלי שמטפל בעניין, אלה פרטים יותר קטנים, אבל בגדול ועדה שזו מתכונת הפעולה שלה והיא זו שמכריעה בנושא הזה.
ישראל אייכלר: בעניין העובד הסוציאלי אני רוצה לומר לך שחשבנו על זה ולא כל אדם שיכול לשלם חשבון חשמל והולכים לנתק לו את החשמל הוא מקרה סוציאלי שנמצא בטיפול מחלקת הרווחה.
ישראל אייכלר: אפשר להגיד שרוב האנשים היום לא מטופלים במחלקת הרווחה, לכן העובד הסוציאלי קצת מיותר בעניין הזה.
רונן רגב כביר: אני לא רוצה להיכנס לעניין הזה.
רונן רגב כביר: כעיקרון, העיקרון נראה לנו חשוב, ראוי ובאמת הכרחי, בעיקר לאור הנתונים שהצגת כאן בפני הוועדה.
רונן רגב כביר: מעבר לזה, לעניין השירותים האחרים עליהם מדובר, אנחנו בהחלט חושבים שלכל היותר אם יש עלויות לפעולות של ניתוק וחיבור אז בנושא כזה המקסימום שניתן לחייב בו הוא העלות התפעולית וצריך לבדוק את העלות התפעולית הזאת, זה לא משהו שצריך להשאיר לשיקול דעתן שלה חברות, כי בכל מיני תחומים וענפים משתמשים בסוג כזה של פעולות בין היתר גם כסנקציה וכאמצעי הפעלת לחץ, ואני לא רוצה להתייחס לענף ספציפי.
רונן רגב כביר: חשוב מאוד שתהיה מעורבות לגבי הנסיבות.
רונן רגב כביר: אני לא נכנס כרגע לשאלה האם יש עלות רק לחיבור או גם לניתוק, מהי העלות ומהי עלות מתאימה, אלה דברים שכל רגולטור צריך לבדוק בנושא הספציפי, אבל בהחלט זה נושא שהמקסימום שצריך להתיר לגבות בו הוא העלות התפעולית ולא שקל מעליה.
רונן רגב כביר: אני רוצה להוסיף נקודה שנוגעת ספציפית לבזק.
רונן רגב כביר: היא לא עוסקת ישירות בניתוק קו לחלוטין אבל היא קשורה מאוד לנושא שאנחנו, המועצה, מעלים כבר מספר שנים ולצערנו הוא עוד לא הגיע לפתרון.
רונן רגב כביר: יש בבזק הסדר שנקרא "תשלום קבוע מופחת", שהוא אמצעי שנועד להקל על חסרי אמצעים את נטל התשלום החודשי.
רונן רגב כביר: לצערנו, התשלום הזה נמנע ממי שמשיקולים כלכליים חוסם את הקו שלו לשיחות יוצאות.
רונן רגב כביר: כלומר, אותן משפחות מעוטות יכולת שכל מה שהן יכולות להרשות לעצמן זה להחזיק את הקו כדי לקבל שיחות נכנסות, מונעים מהן את הזכאות לתשלום קבוע מופחת ודווקא הן צריכות לשלם את התשלום הקבוע המלא.
רונן רגב כביר: אנחנו פנינו מספר פעמים, אנחנו מאוד נשמח אם גם בנושא הזה תהיה התקדמות.
ישראל אייכלר: גב' מונין, יש לך מה להוסיף מצד הצרכן עצמו?
חני מונין: בוקר טוב לכל מי שקם הבוקר, שטף את הפנים, שתה קפה או תה, התפנה בשירותים והמים ירדו שם וגם התפנק במקלחת.
חני מונין: אני מאמינה ומקווה שלרוב האנשים פה לא קרה שניתקו להם את המים או את החשמל.
חני מונין: לי, במקרה, כן ניתקו פעם אחת את המים, כשהייתי סטודנטית.
חני מונין: פשוט שכחנו לשלם או שהחשבון נעלם ויומיים היינו בלי מים זורמים.
חני מונין: קשה לתאר את החוויה הקשה הזאת ואת הפגיעה בכבוד של הבנאדם כשאין לו מים זורמים.
חני מונין: חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, התשנ"ב-1992, שתוקן ב-1994, דיבר על כבוד האדם וגם במגילת העצמאות מדובר על הנושא הזה.
חני מונין: אנחנו ברשות מבחינים בין ניתוק חשמל ומים לבין ניתוקים אחרים.
חני מונין: אנחנו רואים את הנושא של חשמל ומים כמו לחם, בפירוש.
קריאה: היום לא כל כך טוב להשוות ללחם, גם את זה לקחו.
חני מונין: דווקא היום אנחנו חושבים שיש להשוות ולחזור אחורה, שהמחיר של הלחם יישאר כמו שהיה.
חני מונין: אנחנו חושבים שמדובר פה בשני שירותים שאי אפשר למדוד אותם כספית.
חני מונין: לכן דיברתי על כבוד האדם ועל הצרכים הבסיסיים שלו, כשבטח רובכם כאן מכירים את פירמידת הצרכים של מסלו שמדברת על הצרכים הבסיסיים של האדם.
חני מונין: מדינת ישראל, שמתיימרת להיות מדינת רווחה, חייבת לדאוג לשני הצרכים הבסיסיים האלה.
חני מונין: היות שאנחנו בהחלט חושבים שיש טעם כן לדרוש תשלום, או תשלום חלופי, עבור השירותים האלה, אנחנו אומרים שלגבי מי שאין כיום כסף יש דרכים אחרות לקחת ממנו את התשלום, כמו למשל לעקל רכוש פחות חיוני מחשמל ומים.
חני מונין: מי שיש לו רכב בבית, מי שיש לו טלוויזיה, וידאו או דברים כאלה, אפשר לעקל את זה, אבל להשאיר את החשמל ואת המים.
חני מונין: יש דרכים חלופיות אחרות שאפשר שוועדה שתתכנס תחשוב עליהם, כמו לקחת כספים מקצבאות מסוימות של ביטוח לאומי.
קריאה: ראש הממשלה כבר לוקח את זה, לא נשאר בשביל זה.
חני מונין: לא נשאר הרבה אתה אומר, אבל שוב אנחנו אומרים - לא לנתק, לא את החשמל ולא את המים.
חני מונין: כמובן לא כל משפחה שלא משלמת חשבונות היא באמת נזקקת ולכן צריכות גם חברת החשמל וגם מקורות לשתף פעולה עם העיריות במחלקות הרווחה ולראות מי באמת נזקק.
חני מונין: לכן אני קוראת פה לנציגי הציבור בכנסת לשקול מחדש את הנושא של ניתוקים.
ישראל אייכלר: את מדברת על חשמל ומים, מה עם טלפון?
חני מונין: אנחנו מדברים על חשמל ומים, טלפון זה מצרך פחות חיוני.
ישראל אייכלר: את מדברת על לא לנתק בכלל?
חני מונין: לא לנתק בכלל.
ישראל אייכלר: ולגבי טלפונים?
חני מונין: זה כבר סיפור אחר, אפשר לחיות בלי טלפונים, תמיד יש לשכן או משהו כזה, אבל כשאתה צריך מים קצת קשה ללכת לשכן ולהתקלח אצלו.
ישראל אייכלר: כי יש 555,000 מנויים שנותקו בניתוק דו כיווני בשנת 2003 בבזק.
קריאה: אלה לא מנויים, אלה קווים.
ישראל אייכלר: לכל מנוי יש היום כמעט שני קווים.
ישראל אייכלר: לגבי מחיר החיבור והניתוק, אני חושב שהוא הדין גם לגבי טלפון.
ישראל אייכלר: זה שזכותה של בזק לנתק את הקו אם אתה לא משלם זה ברור מאליו, זה לא כמו חשמל ומים, אבל אין מקום לחייב על ניתוק ועל חיבור, בפרט בבזק שזו לחיצת כפתור במחשב, להבדיל מחברת המים והחשמל שכן צריכות לעשות איזושהי טרחה.
חני מונין: אני רוצה לציין שאנחנו נמצאים בתקופה מיוחדת.
חני מונין: בשבוע האחרון כולנו יודעים לאיזה מיתון נקלענו ואם מסתכלים מבחינה ביטחונית לפעמים מדינת ישראל מגדירה את עצמה כמצב חירום, ובמצב חירום יש חוקים אחרים.
חני מונין: גם מבחינה כלכלית אנחנו במצב חירום.
יעקב מרגי: מצב חירום לא הוכרז, למרות שאנחנו במצב חירום.
חני מונין: אנחנו במצב חירום כלכלי, כל אחד יודע.
יעקב מרגי: חוקית זה לא הוכרז.
חני מונין: לכן צריכים להחליט על מצב חירום כלכלי ולתת חוקים אחרים לאותה תקופה, עד יעבור זעם.
ישראל אייכלר: אני מעביר את רשות הדיבור ליו"ר התנועה להגינות שלטונית, מרדכי איזנברג.
ישראל אייכלר: ממך הייתי מבקש להתייחס לחיבור שהעיריות עושות בין ארנונה ומים, האם זו הגינות שלטונית לחבר חוב שאני חייב לעירייה עם המים שאני משלם?
מרדכי איזנברג: לשאלתך, הדבר אסור על פי פסיקה וחקיקה.
מרדכי איזנברג: אין לכרוך את תשלום הארנונה יחד עם תשלום המים.
מרדכי איזנברג: לצערנו הרב, זה רק בכתובים.
מרדכי איזנברג: באופן מעשי העיריות, רובן ככולן, אכן כורכות את הדברים.
מרדכי איזנברג: אמנם הן לא עושות את זה בריש גלי, אבל למעשה מרבית העיריות שולחות שובר תשלום שבו אמנם מפורטות הדרישות השונות למים וארנונה, אולם השורה האחרונה היא סך כל החיוב.
מרדכי איזנברג: למעשה, הצרכן, על מנת שיוכל לשלם את המים בנפרד ובכך להינצל מחרב הניתוק של המים צריך לגשת למשרדי העירייה ולהתחנן שיאפשרו לו לשלם את המים בנפרד.
מרדכי איזנברג: אנחנו עתרנו בנושא הזה, ובהמשך לדברי קודמתי - בנושא הזכות החוקתית למים.
מרדכי איזנברג: בין יתר הסעדים שביקשנו היה גם הסעד הזה, שהעיריות תפרדנה את חשבון המים ותשלחנה שני שוברים, על מים בנפרד ועל ארנונה בנפרד.
ישראל אייכלר: כמו שאני לא ידעתי ודאי גם הצופים לא יודעים, שאסור לעירייה לנתק את המים למי שחייב ארנונה.
מרדכי איזנברג: כן, אנחנו לא יודעים את זה, העיריות והיועצים המשפטיים יודעים את זה.
ישראל אייכלר: היועצים המשפטיים יודעים, אבל זכותו של האזרח לומר: "אני משלם את המים, ארנונה עדיין אין לי, אני אשלם יותר מאוחר" ואסור לנתק לו את המים.
מרדכי איזנברג: אין ספק בזה.
מרדכי איזנברג: תרמנו גם לעניין הזה שאספקת המים היא זכות חוקתית, כמובן שלא הגנו על אלה שרוצים להשתמט מהתשלום, אלא טענו שכמו חמצן, דרגה אחת מתחת לזה זו אספקת המים.
מרדכי איזנברג: יש להפריד בין החובה לשלם על המצרך הזה לבין החובה של המדינה לספק אותו.
מרדכי איזנברג: החובה הזאת מעוגנת בחוק יסוד: כבודה אדם וחירותו, התשנ"ב-1992, כפי שהנשיא ברק חידש אותו, וגם בחוק המים, בו יש סעיף לפיו כל אזרח רשאי לקבל מים.
ישראל אייכלר: שלא לדבר על רשויות שחייבות כסף למקורות וקורה שמקורות מאיימת או אפילו סוגרת את המים לעיר שלמה.
מרדכי איזנברג: בהחלט, גם זה ראוי לגנאי, למרות שבפסיקה של בית המשפט הדבר זכה לגושפנקא, זאת אומרת שמקורות רשאית לנתק מים ליישובים.
מרדכי איזנברג: יש לי מספר חדשות בעניין הזה, אבל לפני כן אני רוצה להאיר על עוד עניין: העיריות עושות שימוש בסמכות הדרקונית שלהן לנתק מים ללא שיקול דעת.
מרדכי איזנברג: גם אם קיימת להן סמכות כזאת בחוקי העזר, בוודאי לא קיימת להן סמכות להפריט את השירות הזה.
מרדכי איזנברג: לא ייתכן למנות חברת גבייה מסחרית שלאחר שקיבלה הוראה לנתק האיש שבא לבצע בפועל את הניתוק הוא איש חברה מסחרית שמקבל על זה בין 100 ל-120 ₪ ואין לו שיקול דעת לא לעשות את זה.
מרדכי איזנברג: נניח שהוא בא למשפחה בה יושבים שבעה, משפחה מאוד נזקקת, אנשים על כסאות גלגלים שצריכים את המים ממש לסיעוד, וראיתי מקרים כאלה, אין לו שיקול דעת - הוא מנתק ובורח, הוא אפילו לא יוצר מגע עם הצרכן, מה שלא קיים בחברת חשמל, נדמה לי, שם כן יוצרים מגע מסוים.
מרדכי איזנברג: העניין הזה בוודאי ראוי לכל גנאי, לא ייתכן שאיש חברה מסחרית יעשה את זה ולא עובד עירייה.
ישראל אייכלר: רק בנושא המים זה קורה שהעיריות שוכרות חברות פרטיות לניתוק מים?
מרדכי איזנברג: למיטב ידיעתי, מרבית העיריות עושות את זה עם מים, אני לא יודע מה לגבי דברים אחרים.
ישראל אייכלר: למשל, בחשמל זה לא קורה, עושה את זה החברה עצמה.
ישראל אייכלר: גם בחברות הגז?
מרדכי איזנברג: אלה עובדים שלהם בדרך כלל.
ישראל אייכלר: כי מה שאמרת פה זה דבר מאוד חמור, שהעירייה מעונינת לקחת חברה ואז לחברה יש עניין אחד - לנתק, כי היא מקבלת תשלום על כל ניתוק.
מרדכי איזנברג: בהחלט, אתה לא יכול להתווכח עם עובד החברה.
ישראל אייכלר: ביקשנו את נציג משרד הפנים ורצינו אפילו מישהו מהלשכה המשפטית של משרד הפנים, אבל כנראה שמשרד הפנים עסוק בדברים אחרים.
מרדכי איזנברג: בעניין הזה אני רוצה לדווח על התקדמות דווקא שנוגעת למשרד הפנים, שבעקבות העתירה שלנו לבג"ץ הגענו לסיכום עם משרד הפנים ולשכת היועץ המשפטי לממשלה על הגבלת הסמכות של העיריות לנתק מים.
מרדכי איזנברג: הדבר פורסם בחוזר המנכ"ל מספר 6 באוקטובר שנה שעברה ומשום מה זה לא הובא לידיעת הציבור.
מרדכי איזנברג: יש שם בשורה שלאחר שתיושם בפועל ייתכן שניתן ללמוד ממנה פרטים מסוימים גם לגבי יתר השירותים.
מרדכי איזנברג: אני רוצה בקצרה לומר כמה נקודות שהוזכרו בנוהל הזה:
מרדכי איזנברג: ניתוק המים יהיה רק על חוב מעל 300 ₪, לא פחות; תינתנה שתי התרעות לפני הניתוק; הניתוק יהיה רק 30 יום לאחר ההתרעה האחרונה.
מרדכי איזנברג: אלו צעדים טכניים, עד היום בחוקי העזר של העיריות היה מדובר בהתרעה אחת וניתוק 5 ימים לאחר מכן.
מרדכי איזנברג: לגבי חייבים, כמובן שאין הכוונה לעודד אי תשלום של מים או כל שירות אחר, אבל אנשים נצרכים, שמחלקת הרווחה מכירה אותם, ייעשה איתם הסדר תשלומים לחייב השרוי במצוקה כלכלית.
מרדכי איזנברג: כשיש אדם שלא יכול לעמוד גם בהסדר התשלומים שנקבע איתו, וכמובן לאחר אישור ועדה מקצועית של מחלקת הרווחה, נקבע בחוזר המנכ"ל שיהיה איסור לנתק מים לחייב כזה כאשר הוא צורך 3 מ"ק מים לנפש לחודש.
מרדכי איזנברג: אני חושב שזה הישג כביר במושגים של ההתנהלות עד היום שלה רשויות הציבוריות ואולי ניתן ליישם את זה גם לגבי שירותים אחרים.
ישראל אייכלר: לגבי הנקודה האחרונה עליה דיברת - 3 קוב מים לנפש - אנחנו בדקנו במשרד התשתיות ושם נאמר לנו שצריכת מים לנפש נעה בין 3 ל-6.9 מ"ק לחודש.
ישראל אייכלר: זאת אומרת שמשרד הפנים נותן אפשרות למינימום של מים, זה לא להתקלח ולא לשתות.
ישראל אייכלר: חוזר המנכ"ל הזה, שהוא מאוד חשוב, צריך להיות הרבה יותר רחב ולדבר על 7 קוב מים ולא על 3.
ישראל אייכלר: אני רוצה לחזור למען דעת הצופים - ישנן רשויות מקומיות שמחברות את תשלום הארנונה לתשלום המים ומשתמשות באיום ניתוק המים לגבי גביית ארנונה.
ישראל אייכלר: צריכה להינתן היכולת לשלם את חוב המים בלבד, במנותק מחוב הארנונה.