GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי רפפורט: לגבי דבריו של נציג ידיד - זה בדיוק המפתח של הסיפור, מאחר ולכאורה יש את השיקול הכלכלי שלכולנו תהיה פרנסה, הקטע הזה של קביעת אותם התקנים והאכיפה שלהם מאוד וולונטרי, כפי שאמרה נציגת משרד החינוך, הדברים הם וולונטריים ואם זה מצליח זה מצליח.
ישראל אייכלר: אני מתנצל, אני יוצא לכמה דקות, ח"כ תמיר תמלא את מקומי.
אלי רפפורט: אגב, אנחנו מדברים על ילדים שאוכלים פה בארץ, אבל אנחנו חברה שנותנת אוכל גם לילדים שיוצאים מהארץ מטעם משרד החינוך לחוץ לארץ, וגם שם הצורה בה אוכל יוצא ואיך מגישים את האוכל היא בעייתית.
אלי רפפורט: מאחר ואני לא איש דתי אני לא רוצה להיות צבוע ולדבר על הנושא של כשרות שהוא גם בעיה בקטע הזה, אלא אני מדבר על הצד של הסכנה לבריאות.
אלי רפפורט: אני חושב שגם זה נושא שחייבים לטפל בו וכדאי כמה שיותר מהר.
אלי רפפורט: בייחוד לגבי הילדים שיוצאים לפולין, שנכנסת בעוד יומיים לאיחוד האירופאי אז ממילא הדרישות תדרושנה כך שאי אפשר יהיה להעביר את האוכל בצורה בה הוא מועבר היום, אבל זה גם נושא שאי אפשר להתעלם ממנו.
אלי רפפורט: לגבי הכשרות: לצערי, עם כל האבסורד שבזה, שרובנו יהודים פה, בשונה ממה שקורה בעולם שהכשר נתפס כאיכות, בארץ אין קשר בין הדברים האלה.
אלי רפפורט: סתם דוגמה לא מתואמת שמענו מכיוון הוטרינרים ואנחנו יודעים על לא מעט מקרים שמוכנים או סוגרים את העיניים בלי להתכוון והדברים האלה קורים.
אלי רפפורט: וזה חבל, תפתחו את העיניים.
הרב יעקב סבג: לך יש כשרות?
אלי רפפורט: לי יש שתי כשרויות.
הרב יעקב סבג: נו, ואין לך איכות?
הרב יעקב סבג: לא הבנתי.
קריאה: זה לא הולך אחד לאחד.
הרב יעקב סבג: כשבוררים את הקטניות מתולעים ודואגים לירקות?
אלי רפפורט: אני לא תוקף אותך, אני מציע לך שתפתחו את העיניים ותראו שדווקא אלא שהולכים עם דגל הכשרות הם לא בהכרח האיכות, זה מה שאני אומר.
רוני שפירא: אנחנו, כקבוצה רב לאומית וחלק מתאגיד בינלאומי, משתדלים לעבוד פה בארץ בתקנים שמקובלים בארצות אחרות.
רוני שפירא: הכנסנו אצלנו את מערכת בקרת ההליכים במערך הייצור וקבלת הסחורה, שאפשר יהיה להכניס דבר כזה גם להצעת החוק, שלא יהיו רק רשיונות אלא גם תהליכי עבודה, זה לא פחות חשוב מזה, כדי להגדיר את הדברים בצורה בה הם צריכים להיעשות.
רוני שפירא: בקרה פנימית בתוך המפעל תפתור הרבה יותר בעיות ממה שיכול לפתור מפקח חיצוני שבא לביקור חד פעמי.
רוני שפירא: נושא שני הוא הטכנולוגיה ושיטות העבודה בכמויות שהולכים לדבר עליהן.
רוני שפירא: צריך לעשות שינוי תפיסתי.
רוני שפירא: היום בעולם, בכמויות האלה, מדברים על שיטת בשל-צנן שבארץ עוד לא תפסה.
רוני שפירא: היום עובדים בארץ ברוב המקומות בבשל-הגש.
רוני שפירא: מבשלים בלחץ בבוקר, לא חשוב כל כך באיזה תנאים, מוותרים, מעגלים פינות רק כדי שהאוכל ייצא בזמן וכדי שאפשר יהיה לבצע את ההספקה בזמן.
רוני שפירא: בשיטת בשל-צנן אפשר לעבוד בצורה הרבה יותר מבוקרת והרבה יותר מפוקחת.
יולי תמיר: הם בונים על זה שבית הספר יכול לחמם או שהם מחממים לפני שהם מגיעים?
רוני שפירא: זו השאיפה.
רוני שפירא: בחוץ לארץ, למשל, ברוב המקומות בהם התאגיד שלנו פועל מביאים את האוכל בצורה מסודרת, ללא לחץ, יום קודם, והחימום נעשה במוסדות החינוך.
יולי תמיר: רק שבמוסדות החינוך בישראל זה חלום באספמיה.
יולי תמיר: קודם שיהיו ספרים.
רוני שפירא: אבל יש גם נכונות מצד היצרנים לסייע גם בציוד קצה בבתי הספר כנגד התקשרויות ארוכות ואז אפשר יהיה כן לחמם בבתי הספר.
רוני שפירא: זה בהחלט ניתן לביצוע.
רוני שפירא: אין ספק שלבצע הספקה של 600 אלף מנות ביום בתנאים התעשייתיים הקיימים היום בארץ, בבשל-הגש, זו משימה שתרתום את כל התחום הזה כלפי מטה מבחינת רמת הביצוע אם לא תהיה פה תקינה מסודרת בנושא הטכנולוגיה וגם הנושא של בשל-צנן עוד לא קיבל את מלוא ביטויו במסגרת התקנות של משרד הבריאות היום, גם את זה צריך לשנות.
יולי תמיר: אם וכאשר, ואני מאוד מקווה שזה יקרה בתקופה הקרובה, החוק יעבור בקריאה טרומית, כשהוא יגיע לוועדה ששם עושים את המסמכים המאוד מדויקים אנחנו בהחלט נזמין ונתייעץ גם אתכם לגבי תקנים, לגבי מה צריך החוק לכלול ולגבי סוג הפיקוח הראוי.
יולי תמיר: אנחנו בשלב ראשוני אבל עוד נגיע גם אל השלב הזה.
קריאה: לאור ההערה שלך, אנחנו כספק של השלטון המקומי, החברה למשק וכלכלה, כשאנחנו באנו לא מעט פעמים ואמרנו: "חבר'ה, לפחות את האיזו, שהיום זה באמת לא 'ביג-דיל', תשימו כתנאי סף", הם לא רוצים לעשות את זה ולפחות הם כנים ואומרים במפורש שהסיבה היא שעל ידי זה תקטן כמות הספקים ויכול להיות שהמחיר יעלה.
קריאה: מוותרים במודע על האיכות.
יולי תמיר: ככל שזה יהיה בהיקף יותר גדול זה יהיה יותר כדאי ואפשר יהיה גם מבחינתם וגם מבחינת המדינה לקבל את אותו תוצר במחיר נמוך יותר.
קריאה: אם ניקח לדוגמה מערכת ממשלתית אחרת - משרד הביטחון - היום יש תנאי סף של כניסה למכרזים של משרד הביטחון, לפחות את האיזו, אם לא הבטחת איכות ברמה יותר גבוהה.
קריאה: כך שאנחנו בהחלט תומכים, רוצים את העניין ובצורה של שאיפה למצוינות גם בנושא אורח החיים היומיומי בנושא אספקה לילדים, שמי שלא יודע ולא מתייחס לזה נכון, שיידע שזו בעצם פצצה מתקתקת אם לא מתייחסים לדבר הזה.
מוריס צרפתי: כרגע, כשאני שומע את המשפטים האלה על 600 אלף ו-500 אלף אנשים, הדאגה באמת צריכה להיות הרבה יותר גדולה.
מוריס צרפתי: אם אתם מדברים היום על 70% מחברות הקייטרינג, המצב יהיה הרבה יותר גרוע ויכול להגיע גם ל-90%.
מוריס צרפתי: לא צריכה להיות דאגה היות ויש מספיק חברות קייטרינג עם רשיונות יצרן על מנת שיתחרו ביניהן, גם כל אלה שיושבים פה.
מוריס צרפתי: זאת אומרת, הדאגה שהמחירים יעלו לא נכונה.
מוריס צרפתי: מצד שני, אם יש לכם תוכנית כזאת, אני חושב שצריכים גם לשתף את כל חברות הקייטרינג או לתת את האפשרויות גם לחברות קייטרינג אחרות, לתת כל מיני תמריצים על מנת שגם הם יהיו בתנאים מסוימים.
קריאה: יהיה מכרז.
יולי תמיר: אנחנו עוד רחוקים מזה, אבל כשזה יגיע יהיה מכרז.
קריאה: היא צריכה לגייס 51 חברי כנסת בגלל שזה עולה יותר מ-5 מיליון שקל.
קריאה: אבל גם אם זה יעבור זה יהיה יותר מ-600 אלף כי יש בכל שנתון 100 אלף ילדים.
מוריס צרפתי: אפילו אם הממשלה משתתפת בשקל אחד וההורים משתתפים בשבעה שקלים המצב כבר משתנה.
יולי תמיר: לממשלה יהיה מפקח לעניין ברגע שהיא שותף.
מוריס צרפתי: בוודאי.
מוריס צרפתי: לפי דעתי, יש כאלה שמקבלים את האוכל גם במחירים יותר גבוהים וגם בלי רשיונות.
מוריס צרפתי: אולי אף אחד מכם פה לא מבין את זה, אבל יש כל מיני אינטרסנטים, פה חברים, פה ידידים, פה נמצא איזה קרוב משפחה.
מוריס צרפתי: ממחירים שאנשים אמרו לי אני הייתי מופתע, אני לא מוכר במחירים האלה.
מוריס צרפתי: הכוונה היא שאם ב-8.5 שקלים לוקחים ברשיון, יש כאלה שלוקחים ב-10.5 שקלים.
מוריס צרפתי: המצב הוא שמשרד החינוך ומשרד הבריאות משלמים יותר ומקבלים ממקומות לא נכונים.
יולי תמיר: זה בוודאי, אבל יש קביעה של משרד העבודה והרווחה שהיא נותנת את האומדן של העלויות.
יולי תמיר: העלויות לא חושבו פה באופן עצמאי.
קריאה: תגובות השוק יצרו את זה.
יולי תמיר: זאת הקביעה שלהם היום.
יולי תמיר: הבעיה שלנו היא שיש המון משרדים שמעורבים בנושא הזה ואחת הבעיות הקשות היא בעיה של תיאום.
יולי תמיר: יש כאן את משרד החינוך, את משרד הבריאות, משרד העבודה והרווחה גם יהיה שותף, והרשות המקומית.
יולי תמיר: יש כאן מגוון רחב של רשויות ואחד הדברים שנצטרך לתת עליהם את הדעת הוא איך בהצעת החוק אנחנו גם ניצור גוף מפקח יעיל, כי פה יצטרכו פיקוח יומיומי ויעיל.
יולי תמיר: זה חיוני.
אלי רפפורט: זה יותר מסובך מלעשות שלום עם הפלסטינאים.
יולי תמיר: אנחנו מאמינים שגם את זה אפשר לעשות אבל לא זה המקום לדון בכך.
מוריס צרפתי: אני רוצה לציין עוד דבר אחד, שלא רק הילדים, בתי הספר ומוסדות החינוך הם שמקבלים אוכל לפעמים בלי רשיונות, יש גם מפעלים רבים שמסעידים עובדים, אנשים מבוגרים, שגם הם מקבלים בלי רשיונות ושם גם יש הרעלות המוניות שקורות בכל מיני מקומות.
קריאה: לגבי התלמידים לנו יש אחריות, לגבי העובדים זו האחריות של בעל המפעל.
מוריס צרפתי: כן, הכוונה למשרד הבריאות.
ד"ר משה רפלוביץ': ברשותך, הייתי רוצה להציע שלושה טיפים קטנים להורים ששואלים את עצמם "איך אני יכול לפקח".
ד"ר משה רפלוביץ': ראשית, ושלא ייעלב כבודו מהרבנות, זה שלעסק שמספק את האוכל לגן הילדים של הבן שלי או לבית הספר של בתי יש כשרות זה לא הקריטריון היחיד שאני כהורה צריך לבדוק.
ד"ר משה רפלוביץ': יש לו כשרות, זה עדיין לא אומר שהוא בסדר.
ד"ר משה רפלוביץ': יש לו כשרות ורשיון יצרן.
ד"ר משה רפלוביץ': זה טיפ ראשון - הורים, תשאלו.
ד"ר משה רפלוביץ': דבר שני, אוכל טעים הוא לא בהכרח בריא.
ד"ר משה רפלוביץ': אנחנו מכירים את הספר "מלכוד 22", ישנה ההתערבות במטבח, שנותנים לכולם לאכול פתיתי סבון, הם אוכלים פתיתי סבון, מבקשים תוספת ומקבלים הרעלת קיבה.
ד"ר משה רפלוביץ': טעים זה לא בהכרח בריא.
ד"ר משה רפלוביץ': דבר אחרון - כפי שאמרנו לכם, הוטרינרים ברוב הרשויות המקומיות מבצעים את הפיקוח וכשאנחנו בודקים יום-יום את חברות הקייטרינג המספקות שעוברות בדיקות משנה אנחנו בדרך כלל מחתימים חותמת: המחלקה הוטרינרית הרצליה, נבדק והותר".
ד"ר משה רפלוביץ': אני חושב שאני כהורה לא רק זכאי אלא חייב לגשת למנהל בית הספר או למנהל הגן ולהגיד: "אני רוצה לראות את החותמת הזאת".
ד"ר משה רפלוביץ': אם לא תהיה חותמת יש לכם זמן ויש לכם את מי לשאול שאלות.
ד"ר משה רפלוביץ': בדרך כלל בתחום הרשות את הרופא הוטרינר או שאפשר לפנות גם למשרד הבריאות.
שלום גולדברג: אני רוצה לומר עוד מספר דברים.
שלום גולדברג: אלה דברים שנאמרו פה אבל אני חושב שכדאי שאגיד אותם במרוכז.
שלום גולדברג: ידידי הרב סבג אמר שהם עושים את ההשגחה על הכשרות, אני מציע שלא יתנו אישור של כשרות אם אין אישור של משרד הבריאות.
קריאה: הם יהיו מוכנים לעשות איתך אמנה, שאתה לא תיתן והם לא יתנו.
שלום גולדברג: אני לא יכול לעשות.
יולי תמיר: בלי הצעות יצירתיות, אנחנו רוצים לסכם את הדיון.
שלום גולדברג: אני רואה את זה כרעיון שיכול להועיל.
שלום גולדברג: החוק יפה מאוד, אבל החוק צריך שיהיה לו את האמצעים לעשות גם את האכיפה וגם את מבחני הקצה בבתי הספר שהרבה פעמים לא חושבים עליהם.
שלום גולדברג: צריך לחשוב על החוק הזה מכל ההיבטים ואני בטוח שכשיהיה משהו מוסדר ארצי זה יהיה יותר טוב ממה שיש היום, כי מי שמשלם גם יהיה אחראי לדברים האלה והיום זה לא כך.
יולי תמיר: אקריא את הסיכום שח"כ אייכלר ביקש ממני להקריא.
יולי תמיר: קודם כל, אנחנו באמת סבורים שיש יותר מדי גורמים שמעורבים בעניין וצריך להקים איזשהו מערך תיאום.
יולי תמיר: חשוב מאוד שיהיה שיתוף בין המשרדים שיושבים כאן ואולי אפילו גורמים נוספים שלא באו לידי ביטוי היום.
יולי תמיר: הוועדה מבקשת כי משרד החינוך ירכז את כל המידע בנוגע לבתי ספר ולהתקשרות של בתי הספר עם גורמי הסעדה, כולל קיוסקים שפועלים במסגרת בתי הספר, יפיץ את זה בחוזר מנכ"ל על מנת שידעו המנהלים איזה סוג התקשרויות הם אמורים לעשות, וכן יידע את ההורים על האינפורמציה הזאת.
יולי תמיר: אנחנו מבקשים ממשרד הבריאות להדריך את אנשי הרבנות הראשית בנושא, כך שיתאפשר להם בזמן בדיקת כשרות גם להתריע.
יולי תמיר: הם גורם מתריע חשוב והם נמצאים בשטח.
יולי תמיר: אנחנו מבקשים ממשרד הבריאות לבחון את שיתוף הפעולה עם הוטרינרים כך שאפשר יהיה לאפשר לרופאים הוטרינריים להיות הרבה יותר אפקטיביים בפעולתם ושההתרעה שלהם לא תישאר התרעה באוויר אלא יהיה יישום של בחינה, בדיקה ואכיפה.
יולי תמיר: עניין האכיפה הוא עניין מאוד חשוב ואנחנו מעונינים מאוד לראות את משרד הבריאות אוכף באופן משמעותי וגם מעמיד לדין גורמים שחורגים מהכללים שנמצאים כבר היום.
יולי תמיר: כאשר יועבר החוק אנחנו כמובן נבדוק את הכללים ונראה את התאמתם, אבל במצב הנוכחי אנחנו מבקשים שמשרד הבריאות יעשה פעולה נמרצת של אכיפה, גם לגבי קיום המוסדות ללא רשיון וגם לגבי המוסדות שכבר פועלים, אם הם פועלים באופן תקין.
ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לח"כ יולי תמיר על שסיכמה את הדיון ובעיקר לעודד ולחזק את הצעת החוק שלה למפעל ההזנה, זה מה שחשוב, שמה שאנחנו מדברים היום על כמה וכמה ילדים, כשידובר על 600 אלף ילדים שיזכו למפעל ההזנה ולכן צריך להיערך כבר עכשיו, גם משרד הבריאות, גם משרד החינוך, גם הרבנות הראשית וגם הרופאים הוטרינריים, כל אחד בתפקידו, להיות ערוכים לקראת היום שבו יחלקו כל כך הרבה מנות מזון שזו תהיה שאלה בריאותית לכלל הציבור.
ישראל אייכלר: אני מודה לכולכם על השתתפותכם.
ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את הישיבה בנושא היערכות משרד התחבורה בעקבות תוצאות המכרז לגבי התחבורה הציבורית באלעד.
ישראל אייכלר: אני רוצה לציין בסיפוק שכתוצאה של ישיבת הוועדה הקודמת, ובניגוד למה שאנשי משרד התחבורה רצו כאן בשעתו, באותה ישיבה, שיימשך המצב הקיים ושלא יוכרז כבר על חברה חדשה, בגלל שיחות שהיו לנו גם עם שר התחבורה ועם גורמים נוספים כן החליט משרד התחבורה סוף סוף מי יהיה רשאי ומאושר להוביל את הנוסעים באלעד.
ישראל אייכלר: אני רוצה לציין שאלעד זו חברה שאין בה הרבה כלי רכב פרטיים, כך שמאוד משמעותית השאלה מי יזכה בתחבורה הציבורית שם, ובפרט שרוב תושבי אלעד הם צעירים שעדיין קשורים להוריהם בבני ברק, בירושלים ובכל מיני מקומות, כך שהתחבורה הציבורית היא צינור החמצן החשוב ביותר לאותם תושבים.
ישראל אייכלר: כבר בפתיחת הדיון אני רוצה להביע תמיהה על מכתב שקיבלנו ממשרד התחבורה.
ישראל אייכלר: יושב פה צבי יעקובסון, אני רוצה שתכתוב את זה גם אתה, כמזכיר סיעת ש"ס וכאיש ציבור, שקיבלתי מכתב משר התחבורה לגבי היחס לתלונות של התושבים שם, וכך הם כותבים: "תושבי אלעד החליטו באופן גורף לשלוח טפסי משוב ופניות רבות למשרד התחבורה ועל ידי כך מקווים להשיג תוצאות טובות יותר".
ישראל אייכלר: בעיניי משפט כזה הוא חמור ביותר, כי אנחנו כמדינה אזרחית מאמינים שלכל אזרח הזכות להתלונן ולכל אזרח הזכות לקבל תחבורה ציבורית טובה, ואפילו טובה יותר, והגישה הזאת כאל עדר, כאל שבט פרימיטיבי שמתארגן באופן גורף לשלוח טפסי פניות כדי להשיג תוצאות טובות יותר נראית לי אפילו חוצפה מטעם משרד ממשלתי.
ישראל אייכלר: הוא אפילו מוסיף במשפט נוסף: "בפועל ההפך הוא הנכון, כיוון שלמשרדנו אין אפשרות להתייחס התייחסות עניינית לכל פנייה ופנייה כאשר מדובר בעשרות פניות ביום המגיעות מתושבי אלעד".
ישראל אייכלר: זאת אומרת, לא רק שהם לא יקבלו את מה שהם רוצים, אלא יינזקו מזה שהם פנו.
ישראל אייכלר: בבסיס העניין של פניות ציבור ובבסיס העניין של זכותו של האזרח להתלונן על השלטון עומדת הזכות שלו, ודיברנו על זה גם בפניות הציבור של "אגד" וגם בנושא חוק פניות הציבור שאנחנו רוצים לעשות, משום שהשלטון חייב לאזרח - האזרח מממן את השלטון, לא השלטון הוא שמספק טובות לאזרחים.
ישראל אייכלר: האזרח משלם מכספו גם מבחינת הנסיעה באוטובוס וגם כמשלם מסים.
ישראל אייכלר: התייחסות משר התחבורה לתלונות הציבור על התחבורה הציבורית איננה נאותה כי בבסיס הרעיון של פניות ציבור בתלונה על שירות ציבורי עומדת ההכרה שהאזרח הוא שמממן את השלטון ולא השלטון הוא שעושה טובה לאזרח.
ישראל אייכלר: לכן אל כל תלונה ופנייה צריך להתייחס בכל הכבוד הראוי ולספק את השירות שהחברה צריכה לספק.
ישראל אייכלר: כתוצאה מהישיבה הקודמת הוחלט במשרד התחבורה מי יהיה המוביל של העיר אלעד ובמשרד התחבורה החליטו, אני מניח שהכל מסיבות מקצועיות, שזו תהיה חברת "אגד תשתית", שזו שותפות של חברת "אגד" וחברת "תשתית".
קריאה: מדובר בחברת בת של "אגד" בשיתוף עם חברת "תשתית".
קריאה: חברת "תשתית" היא חברת בת בקבוצת "תעבורה".
קריאה: "תעבורה" היא חברה פרטית שלא קשורה ל"אגד", מדובר בשותפות של שתי חברות.
ישראל אייכלר: אני מאוד מקווה שזה לא יהיה 'קדיירע בשותפע'.
ישראל אייכלר: סיר משותף לשתי מבשלות הוא 'לא קרירע ולא חמימע' - לא חם ולא קר.
ישראל אייכלר: אני מקווה שהשותפות הזאת תועיל לאזרחים ולנוסעים.
ישראל אייכלר: השאלות שיעלו בישיבה הזו יהיו איך "אגד תשתיות" נערכת לקראת הנסיעות האלה וכן מה יהיה בחודשים עד ש"אגד תשתיות" תכנס.
ישראל אייכלר: אני מבין שזה עניין של 6 חודשים.
קריאה: לכל הפחות.
ישראל אייכלר: ב-6 החודשים האלה החברה הקודמת היא מה שנקרא בהנהגה הפוליטית "ברווז צולע" - מה הסיבה שלהם להשקיע?
ישראל אייכלר: לפי כמות התלונות שהגיעו לאינו וגם למשרד התחבורה על מה שקורה שם בתחבורה הציבורית נראה לי ש-6 חודשים לא קלים עומדים לעבור על תושבי אלעד ואנחנו ננסה לקדם את הדברים כמה שאפשר.
קריאה: הם כבר התחילו.
קריאה: הצרות נמצאות כל הזמן.
ישראל אייכלר: אנחנו נדון בזה, איך אפשר למנוע את הסבל הזה, כדי שתהיה תחבורה ציבורית.
ישראל אייכלר: זו אוכלוסייה שנוסעת הרבה בתחבורה ציבורית, הן בגלל מיעוט כלי רכב של התושבים והן בגלל הקשר עם ערי האם של אותה עיר חדשה יחסית.
ישראל אייכלר: אני מציין שוב שבעקבות הדיון בוועדה לפניות הציבור משרד התחבורה החליט איזו חברה תזכה בזיכיון הזה לאחר סחבת של כ-5 שנים.
שלמה כץ: המכרז הראשון פורסם כבר לפני 5 שנים, מי שזכה במכרז נפסל אחר כך, הוא עבד שם עד לתחילת הזיכיון החדש.
שלמה כץ: לדעתי לפני כשנה המכרז פורסם ועכשיו זכה.
שלמה כץ: אני אתייחס לכך בתורי.
ישראל אייכלר: אני אבקש מנציג משרד התחבורה שייתן לנו פרוגרמה איך רוצים להכין את המערכת כדי שכל מי שירצה לנסוע, במחיר מלא יש לציין, יוכל לעשות זאת.
ישראל אייכלר: אחת המעלות של היחס בין "אגד" לאזרחים ולנוסעים שלו היא ש"אגד" לא עושה טובה, כל אזרח משלם מחיר טוב.
ישראל אייכלר: אף פעם לא פניתי ל"אגד" לבקש איזושהי הטבה ש"אגד" לא ירוויח ממנה.
ישראל אייכלר: אני מציין את זה בחיוב - אני לא צריך ש"אגד" תיתן נדבות כי נדבות נראות כפי שנדבות נראות.
ישראל אייכלר: "אגד" הרוויח יפה מכל השיפורים שהוא עושה ואני מקווה שגם באלעד הוא ירוויח וגם הנוסעים ירוויחו.
ישראל אייכלר: אני מעביר את זכות הדיבור לנציג משרד התחבורה.
ישראל אייכלר: היות ואתם החלטתם כבר על החברה החדשה, אמור לנו מה הסיבה שהחברה הזו זכתה ואיך אתם נערכים לכך שהחברה אכן תעמוד ולא יהיו בה כשלים כפי שהיו בשנים האחרונות.
שלמה כץ: ברשותך, אתייחס קודם לשתי ההערות שלך בפתיח.
שלמה כץ: להערה על הבחירה בחברת "אגד" בעקבות הישיבה של הוועדה, אני חייב להגיד שעם כל הכבוד, אין קשר בין הדברים.
שלמה כץ: לבחירה במשרד הזה יש היבטים משפטיים מאוד סבוכים שדרשו מתן פתרונות ומענה.
שלמה כץ: היה מכרז מאוד מורכב מבחינה מקצועית כדי להבטיח רמת שירות נאותה וזה מה שלקח את הזמן לוועדת המכרזים לקבל את ההחלטה.
שלמה כץ: לקח לה זמן ניכר אבל זה היה רק בגלל המורכבות של המכרז והמורכבות של ההצעות.
שלמה כץ: עכשיו אני מקווה שבא לציון גואל.
שלמה כץ: נבחרה "אגד תשתית", הסיבה שהיא נבחרה היא שההצעה שלה הייתה הטובה ביותר.
ישראל אייכלר: לגבי ההערה הזאת, אני רוצה לציין שגם בישיבה הראשונה הזאת אמרו אנשי משרד התחבורה שלא כדאי למהר והם היו מעונינים לסחוב את זה ואנחנו לחצנו עליהם.
ישראל אייכלר: אני מציין את זה כעובדה.
ישראל אייכלר: אנחנו לחצנו ובעזרת השם, תוך שבועיים זה קרה.
ישראל אייכלר: היה גם לחץ ציבורי, אני לא אומר שרק אנחנו לחצנו.
שלמה כץ: בסדר, אנחנו לא מצלצלים בלחץ הציבורי ובטח לא בפניות מוועדות הכנסת, אבל אני רוצה לציין מבחינתי שהעיכובים היו לא מטעמים כלשהם של משרד התחבורה אלא בעיקר מטעמים טכניים, שכן היה מכרז מאוד מורכב וזה מה שלקח זמן.
שלמה כץ: באשר להערכתך על היחס לתלונות התושבים - אכן, מילים בסלע.
שלמה כץ: אין לי אלא להסכים עם כל מילה שאמרת.
שלמה כץ: אלא מאי, במקרה אליו התייחס גבי נבון לא דובר על אזרחים שהחליטו לקחת עט ונייר ומכאבם לכתוב למשרד התחבורה.
שלמה כץ: מה שקרה הוא שהייתה החתמה מאורגנת של תושבים, או החתמה לא מאורגנת, אינני יודע מה עמד מאחורי הדבר הזה.
שלמה כץ: פשוט הגיעו טפסים עם חתימות-חתימות, עשרות ומאות טפסים כאלה הגיעו לכל הפקסים במשרד התחבורה על אותו עניין.
שלמה כץ: זה לא שאזרח התלונן ולא קיבל מענה הולם, מדובר פה על זה, ולזה התייחס מר גבי נבון.
שלמה כץ: יכול להיות שיש גם תלונות אחרות, והן בוודאי קיבלו יחס ומענה הולם.
שלמה כץ: המקרה אליו התייחס גבי נבון, ואני יודע את זה מאחר וחלק מהפקסים האלה הגיעו גם אליי, הם פשוט רשימות שהוכנו מראש ונשלחו.
ישראל אייכלר: חופש ההתארגנות הוא יסוד בדמוקרטיה.
שלמה כץ: זה בסדר גמור, אבל צריך להבין שלא ניתן לתת מענה לכל אזרח, מה גם שלא כל אזרח צירף לשם את כתובתו כדי שאפשר יהיה לענות לו.
שלמה כץ: הבעיה הובנה וטופלה, רק שלא היה ניתן לענות לכל אזרח ואזרח בהתאם לכבודו ומעלתו.
שלמה כץ: זו ההערה היחידה, אין ספק שזכותו של האזרח לפנות.
ישראל אייכלר: יש עצה פשוטה - אם מגיעה תלונה מאורגנת אז משיבים תשובה מאורגנת ובפירוט תשובה לכל תלונה, לאותה כתובת ממנה זה נשלח.
שלמה כץ: לא הייתה שם כתובת, פשוט שלחו את זה בפקס בכמויות אדירות.
שלמה כץ: לתלונות אחרות התייחסנו, אני רק מתייחס למכתב של גבי נבון ומסביר מה עמד מאחוריו.
שלמה כץ: לעצם העניין, אני שוב חוזר - ההצעה של "אגד תשתית" הייתה ההצעה הטובה מבין ההצעות שהוגשו מכל ההיבטים, גם בבדיקה הכלכלית, גם בבדיקה התפעולית וגם בבדיקת היכולות של הגופים שעומדים מאחורי החברה הזאת.
שלמה כץ: המכרז פשוט היה מורכב ולכן לקח זמן לבדוק את ההצעות, אבל בסוף ההצעה הזו הייתה ההצעה הטובה ואני מקווה שאכן חברת "אגד תשתית" תוכיח את האמון שנתנו בה בהפעלת התחבורה.
ישראל אייכלר: מדוע כשתכננו עיר כמו אלעד לא הכניסו מלכתחילה את המחשבה מי יוביל ואיך יובל ורק אחרי העיר כבר קמה נכנסתם לבעיה של מכרז מורכב כל כך עם בעיות משפטיות כל כך רבות?
שלמה כץ: זה לא העניין.
שלמה כץ: למרבה הצער, התכנון של העיר עצמה, תכנון התשתיות וכו', נעשה ברמה של משרד השיכון.
ישראל אייכלר: משרד התחבורה לא נכנס בתכנון העיר לפני שהיא מוכנה?
שלמה כץ: ברגע שיש עיר אנחנו אחראים לתת שירות תחבורה ציבורית.
שלמה כץ: באופן מסורתי מה שהיה זה שהיינו פונים ל"אגד" באופן ברור כי זה היה הגוף הגדול שנתן שירותי תחבורה ציבורית, או דן במספר מקרים, ו"אגד" מיד היה נכנס ונותן שירותים לכל יישוב חדש שהוקם.
שלמה כץ: בעידן החדש, של התחרות בתחבורה ציבורית, הדבר לא קל והתחלנו משתי ערים שהוקמו בתקופה שהתחלנו לנהל את הסיפור של הכנסת מפעילים נוספים לתחבורה הציבורית ובשתי הערים האלה יצאנו במכרזים.
שלמה כץ: האחת הייתה מודיעין והשנייה הייתה אלעד.
שלמה כץ: פרסמנו אז מכרז ונבחר זכיין למכרז, אותו זכיין שפועל עד היום.
שלמה כץ: זכייתו של הזכיין נתקפה בבית המשפט ובית המשפט פסל את זכייתו אחרי שנתיים, מאז הוא עובד שם על זמן שאול.
ישראל אייכלר: אחרי שבית המשפט פסל הוא המשיך לעבוד?
שלמה כץ: בית המשפט נתן אישור להמשיך עד לבחירת זכיין אחר.
שלמה כץ: התהליכים המשפטיים נמשכו, נבחר זכיין חדש וכעת אנחנו עומדים בהמשך התהליך.
שלמה כץ: זה תהליך שאנחנו עושים בכל המקומות בהם אנחנו יוצאים עם מכרזים, המכרזים הולכים ומתחדשים מעת לעת וכך אנחנו עובדים.
שלמה כץ: עם חברת "תשתית" חתמנו על הסכם ההפעלה בשבוע שעבר.
ישראל אייכלר: למה לא "אגד" ראשי?
קריאה: "אגד" לא השתתף במכרז כ"אגד".
שלמה כץ: הם אמרו שהם לא יכולים לסבסד את זה.
שלמה כץ: "אגד" הקימה חברת בת משותפת עם חברת "תשתית" ששמה "אגד תשתית".
שלמה כץ: זו לא "אגד" ולא "תשתית", זו חברה משותפת, ישות עצמאית לכל דבר.
ישראל אייכלר: מי אחראי על החברה הזו אם יש איזושהי בעיה?
שלמה כץ: מיד עופר יציג את מבנה החברה.
שלמה כץ: על פי ההסכם החברה אמורה להתחיל את העבודה בעוד בין 6 ל-8 חודשים מיום החתימה על ההסכם, כשמה שנמצא בנתיב הקריטי של ההפעלה, מה שקובע את הזמן הזה, זו הרכישה של האוטובוסים.
שלמה כץ: אנחנו הגדרנו במכרז רמת שירות של אוטובוסים חדשים לגמרי, צריך להזמין אותם ולייצר אותם.
ישראל אייכלר: אין להם אוטובוסים?
שלמה כץ: לא, זו חברה חדשה.
שלמה כץ: על מנת לסבר את האוזן, אוטובוס חדש דורש הזמנת שלדה והרכבת האוטובוס פה.
שלמה כץ: זה משהו שמייצרים לפי הזמנה.
ישראל אייכלר: איך יכולה לגשת למכרז חברה שאין לה אוטובוסים?
שלמה כץ: הם התחייבו במכרז לקנות.
קריאה: הם לא קונים לפני שהם יודעים שהם זוכים.
קריאה: הם לא ידעו שהם יזכו, אוטובוס עולה קרוב למיליון שקל.
ישראל אייכלר: פעם היה אדם קונה סוס ועגלה ואחר כך הייתי שוכר אותו, היום אני שוכר את העגלה לפני הסוסים.
שלמה כץ: זה נכון, אבל למרבה השמחה עברנו היום לעידן של תחבורה ציבורית מודרנית ואנחנו לא מעונינים בעגלה הקיימת, אנחנו מעונינים, ואני מניח שגם פרנסי היישוב מעונינים, בעגלה חדשה ונוצצת.
שלמה כץ: לכן התעקשנו על העניין הזה במכרז ואלה לוחות הזמנים.
שלמה כץ: יש עניין משותף עכשיו לכל הגורמים, בכללם חברת "אגד תשתית" ומשרד התחבורה, לצמצם את לוחות הזמנים האלה ככל שניתן.
קריאה: מה זה אומר לצמצם?
שלמה כץ: לצמצם את התקופה עד להתחלה, מאחר שהמכרז הוא לתקופה כוללת והם מעונינים להתחיל להרוויח מה שיותר מהר.
שלמה כץ: אני סמוך ובטוח שהחברה תעשה מאמצים מעל ומעבר כדי לקצר את העניין.
ישראל אייכלר: כשאתה מדבר על לקצר, על כמה זמן מדובר להערכתך?
ישראל אייכלר: שלמה כץ: תכף נשמע מהם.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, זכותם להיכנס מהיום מתי שהם רוצים עד 8 חודשים?
שלמה כץ: כן, ברגע שיהיו אוטובוסים חדשים.
שלמה כץ: לשאלתך בעניין תקופת הביניים, שהיא אכן תקופה שמאוד מדאיגה אותנו - אנחנו מאוד משתדלים שהשחקנים בתחום התחבורה הציבורית יהיו שחקנים גדולים ורציניים, שרואים בנושא הזה של ההפרטה מקום להיות בו להרבה שנים.
שלמה כץ: גם חברת אורן את ליבוביץ' וחברת הבת שלה קווים משתתפת במשחק הזה של ההפרטה ואנחנו בטוחים שהיא לא תרצה לקלקל את המוניטין שלה בהשתתפות מכרזים עתידיים על ידי מתן שירות גרוע.
שלמה כץ: דיברנו עם הנהלת החברה, הם מבינים את זה, אני מודע לבעיות שיש.
שלמה כץ: לא צריכים לתלות את כל הבעיות שיש בעניין הזה שהם, כמו שהגדרת אולי בצורה מחמירה מדי, "ברווז צולע".
שלמה כץ: אני חושב שבהפעלת תחבורה ציבורית יש לא מעט בעיות תפעוליות ולא מעט קשיים אובייקטיביים, לא כדאי לתלות את הכל על הדבר הזה.
ישראל אייכלר: אני רוצה להגדיר את המושג "ברווז צולע".
ישראל אייכלר: יש בארצות הברית נשיא, מאז שנבחר נשיא אחר עד שהוא יוצא הוא נקרא "ברווז צולע".
ישראל אייכלר: זה לא בגלל שהוא צולע באמת, הוא יכול לצלוע גם קודם.
ישראל אייכלר: יש לכם איזושהי סנקציה או השפעה על בית"ר תור?
שלמה כץ: יש לנו יותר מהשפעה אחת.
ישראל אייכלר: הם עוד צריכים להגיע אליהם למכרזים הבאים.
שלמה כץ: יש להם כל מיני עסקים משותפים אתנו ואני מניח שהשפעתנו קיימת בחברה הזאת.
שלמה כץ: אני חייב לציין בעניין הזה את עמיתי, מר גבי נבון, שנמצא בקשר מאוד אינטנסיבי עם אנשי היישוב.
שלמה כץ: בסך הכל הוא ממונה על מחוז, אני יודע מה גודל האחריות שלו.
שלמה כץ: כמובן שניתן היה לעשות יותר מבחינת
שלמה כץ: כם, אבל במסגרת הזמן שיש לו חלק ניכר מזמנו הוא משקיע ביישוב אלעד וטוב שכך, זה יישוב עם אוכלוסייה שבאמת נוסעת ומשתמשת בתחבורה ציבורית ואנחנו חושבים שהיא ראויה לשירות הולם.
ישראל אייכלר: לגבי מה שאמרת על גבי נבון, הוא כותב פה לשי מלכה, חוקר בכיר, בעניין פניית תושבי אלעד: "אבקשך לזמן לחקירה את כל הפונים ולפתוח תיקי חקירה בנדון בהתאם לבקשת ח"כ הרב אייכלר ולהעביר אליו העתק מתוצאות הטיפול בפניות".
ישראל אייכלר: זאת אומרת שהוא פנה.
שלמה כץ: הוא פנה, אנחנו מנסים, אבל אני כבר אומר לך, מאחר שאני המנהל של מר שי מלכה ואני מכיר את התיק ואת הנושא, שמאוד קשה להתחיל.
שלמה כץ: הסיבה שהוא פנה אליי היא פשוט כדי לנסות לפתוח במקרה שהיו תלונות ספציפיות, החוק מחייב לקבל עדות מהמתלונן.
קריאה: בישיבה הקודמת נטען שתושבי אלעד לא משתפים פעולה.
קריאה: תושבי אלעד לא מוכנים להפסיד ימי עבודה כדי לעמוד בחקירות.
ישראל אייכלר: אז החוקר יכול לבוא לשם.
שלמה כץ: זה מה שאמרנו.
שלמה כץ: אין שום בעיה עם זה.
ישראל אייכלר: נעבור לשמוע את שמואל גרוסברד.
ישראל אייכלר: אתה חבר ועדת התחבורה באלעד, אני זוכר שבישיבה הקודמת דובר על זה שאתה בקשר עם חברת אורן את ליבוביץ'.
שמואל גרוסברד: אני בקשר עם כל החברות.
שמואל גרוסברד: ראשית, אנחנו רוצים להודות לוועדה וליו"ר הרב אייכלר.
שמואל גרוסברד: "אגד תשתית" זכתה במכרז, אנחנו מקווים לשיתוף פעולה מלא איתה ושתיתן שירות כמו ש"אגד" יודעת ויכולה לתת.
שמואל גרוסברד: בנושא הכעס על התלונות - אני גר ביישוב מזה שנה וחצי, מהיום שהגעתי יש תלונות באלעד על התחבורה הציבורית, ובצדק.
שמואל גרוסברד: אני בדקתי את זה ואני אומר לך שהיום זה יותר טוב, במפורש.
שמואל גרוסברד: אז היה רק קו אחד.
ישראל אייכלר: מאז שאתה נכנסת?
שמואל גרוסברד: זה מלפני חצי שנה.
שמואל גרוסברד: הרבה דברים השתנו, אבל עדיין יש בעיות.
קריאה: קודם היו תלונות על קו אחד, עכשיו יש תלונות על שלושה קווים.