GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל אייכלר: אין עוד ועדה בכנסת שכל אזרח יכול להגיע אליה, לפנות אליה, ולקבל תשובה כפי שהועדה הזאת עושה במשך 7 שנים, על ידי המזכירה האחת הזאת, ומנהלת הועדה שלומית קואולמן, זה כל הצוות של הועדה, ויפעת שי ממ.מ.מ., ואתמול פיטרו את המזכירה, אני לא מדבר על הצד האנושי של פיטורין אחרי 7 שנות עמל ונאמנות לעבודה.
ישראל אייכלר: יש שיוכלו לומר לי זה לא עניין לטלוויזיה, כי יש הרבה אנשים שמפוטרים, אבל של מזכירה יחידה של ועדה יחידה שבקשר עם הציבור, אני רואה בכך פגיעה קשה מאד בדמוקרטיה, בקשר שבין הכנסת לציבור, ואתמול ניסיתי להיכנס ליושב ראש הכנסת ולא צלחתי, כי הוא היה עסוק, אבל אני מקווה בימים הקרובים לדבר עם יושב ראש הכנסת, אני מאמין שיושב ראש הכנסת, שידוע כער לרחשי לב הציבור, הוא לא ייתן יד לפיטורין, בשעה שיודעים שלפחות עד ינואר הועדה לא תיסגר, ואני לא יודע איך הציבור יוכל עכשיו לשלוח מכתבים, זה להגיע אל כל מנגנוני השלטון והמסחר כדי לסדר את ענייניו.
ישראל אייכלר: מצאתי חובה לומר זאת פה ובפומבי.
ישראל אייכלר: נעבור לסבב נוכחים, אנשים שהוזמנו.
ישראל אייכלר: אנחנו נפתח כפי שבדרך כלל אנחנו עושים, עם נציגי הפונים, היו ולא רצינו להזמין פונים, באופן אישי, בגלל צנעת הפרט של אנשים, אני אביא כמה דוגמאות בשמם, בלי שמותיהם, אבל בשמם.
ישראל אייכלר: מקרה בקרית ביאליק, חוב של 94,255 שקלים לא כולל שכר טרחת עורך דין, והיא נדרשת לשלם מיד, 20,000 שקל, הבנק מוכן לפרוס, אבל שכר טרחת עורכי הדין מחייב שהיא תיתן כבר, לפי הביצועים של עורך הדין 20,307 שקלים.
ישראל אייכלר: בוקר טוב לסגן השר.
מיכאל רצון: אני רק לכבודך באתי.
ישראל אייכלר: לכבוד הציבור.
ישראל אייכלר: סדר היום, שכר טרחת עורכי הדין, במקרים של חייבי משכנתאות שמגיעים כבר להסדר, לפעמים עם הבנק, אבל שכר טרחת עורך הדין מעכבת.
ישראל אייכלר: גם כסגן שר המסחר והתעשייה אתה שייך לעניין וגם כחבר הועדה לפניות הציבור.
ישראל אייכלר: אנחנו נשמח להתייחסותך.
ישראל אייכלר: מקרה בתל אביב, חוב קטן, 13,000 שקל, אני מניח שזה לא למשכנתאות, מדובר בגרושה פלוס ילד חולה, הוטלו עליה עיקולים, חיה בדירה שכורה מקצבת ביטוח לאומי, בשבילה 13,000 שקל זה המון כסף, והיא לא יכולה להפטר מזה בגלל שכר טרחת עורך הדין.
ישראל אייכלר: עוד דוגמה אחת, מהרבה דוגמאות.
ישראל אייכלר: זוג קשישים בני 80, במדינת חלם זה לא היה קורה, שחיים מקצבת זקנה חייבים חוב משכנתה שקבלו 40,000 שקל, מי יכול לנחש כמה הם חייבים היום, 300,000 שקל.
ישראל אייכלר: וזוג הקשישים נרדפים כל הזמן, וחיים בפחד.
ישראל אייכלר: יש מקרה קטן, חוב פחות מ-8,000 שקל שתפח ל-38,824 שקל.
ישראל אייכלר: הבאנו מספיק דוגמאות, עוד דוגמה אחת לבקשת מנהלת הועדה, מנצרת עילית, שהיה צריך לשלם 17,000, ועוד 800, ועוד 10,000 תוך חודש, הוא נדרש לשלם 35,000 שקל.
ישראל אייכלר: והוא לא יכול היה לעמוד בזה, עשו לו הנחה שישלם רק 15,000 שקל, ואם לא מוכרים לו את הנכס, וכמובן שאין לו 15,000 שקל.
ישראל אייכלר: אנחנו נאפשר לעמותת ידיד ולמר אלבוים מעמותת אגודה צדקה ומשפט, להביע את עמדת הפונים.
רן מלמד: בוקר טוב לכולם.
רן מלמד: אני חושב שקודם כל צריך קצת, בשני משפטים קצרים, תמונת מצב כפי שאנחנו רואים אותה כיום.
רן מלמד: בשנת 2003 ו-2004 הגידול במספר האנשים שמגיעים לעמותה עם בעיות של צווי פינוי הוא מגיע לכדי אלפים בכל שנה.
רן מלמד: ואנחנו מדברים על אנשים שמגיעים כבר עם צו פינוי ביד, לאו דווקא שלב של כונס נכסים, אבל בהחלט כבר נפתח תיק של פינוי, ובדרך כלל התיקים האלה ואנחנו מדברים למשל בחצי השנה האחרונה על 1600 תיקים שהגיעו אלינו, ברוב גדול של המקרים הצלחנו להגיע להסדרים.
רן מלמד: אני פה רוצה להגיד במידה רבה, תודה לחלק מהבנקים, הצלחנו להגיע בהחלט למצב שהבנקים היום מבינים שמה שאנחנו עושים עם הפונים שלנו, משרת אותם.
רן מלמד: והבעיה באמת בנתקעת הרבה פעמים עם עורכי הדין, ואני מציין פה מקרה אחד קטן, שכדי לפתור אותו הייתי צריך להגיע למנכ"ל של בנק, במקרה זה בנק לאומי למשכנתאות.
רן מלמד: של אישה שקיבלה פריסה של הועדה הבין-משרדית, לחוב שלה, עורך הדין קיבל שכר טרחה שהיה על סכום של 20,000 שקל, והוא עשה טובה והסכים להוריד את שכר הטרחה שלו, אבל האשה לא יכלה לעמוד בתשלום של 8,000 שקל במכה אחת.
רן מלמד: והצענו 4 הצעות שונות לבנק כדי להגיע להסדר - -
מיכאל רצון: מה אתה מציע, שעורכי הדין לא יקבלו שכר טרחה.
מיכאל רצון: מה אתה מציע.
רן מלמד: אני חושב שעורכי הדין צריכים לקבל שכר טרחה, אבקש מורדית לדבר והיא תגיד מה קיים היום בחוק ואיך אפשר לתקן אותו.
רן מלמד: אני חושב אבל שהנקודה המרכזית במקרה הזה, האצבע שלי מופנית היום אל בנק ישראל, הפיקוח על הבנקים.
רן מלמד: אני חושב שלפיקוח על הבנקים יש הרבה מאד שיניים, מי שקורא את הדו"חות של הפיקוח על הבנקים, בנושא משכנתאות, מגלה שאחוז התלונות המוצדקות והזוכים נגד בנקים למשכנתאות הוא מאד גבוה.
רן מלמד: אנחנו ניסינו לקבל נתונים לגבי הסכומים שהוחזרו לפונים שהתלוננו, את זה עוד לא הצלחנו, אבל אנחנו יודעים שהתלונות של האזרחים במקרה הזה התקף, יש עיוות גדול מאד בקבלת שכר הטרחה על ידי עורכי הדין, אפשר להתפרנס יפה מאד מתיקי כינוס, צריך לזכור גם סגן השר רצון ויושב ראש הועדה, שחלק גדול מעורכי הדין שמתעסקים היום בנושא כינוס הם עורכי דין שבעצם לא עושים שום דבר, הם מחזיקים פקידים, פקידי הוצאה לפועל, שעושים עבורם את העבודה.
רן מלמד: אני רוצה להעביר את השרביט לעורך דין ורדית דמארי, שתוכל להעביר מה היום הבעיות ואיך אנחנו מתכוונים לפתור אותם, בחקיקה או בצורה אחרת.
ישראל אייכלר: עו"ד דמארי, רציתי להציג שאלה עקרונית פה, האם את חושבת שזה בסדר, או לא בסדר,שהבנק לא מעסיק בעצמו יועצים משפטיים או פקידים שיעשו את מלאכת הגבייה, כי הוא הלווה ללווה והלווה לווה אצלו והבנק מוציא את התיק לעורכי דין חיצוניים, האם זה בסדר או לא.
ורדית דמארי: אני חושבת שאם הצעת כבוד יושב ראש הועדה היתה מתקבלת, זה היה פותר חלק ניכר מהבעיות.
ורדית דמארי: אני חושבת ששכר הטרחה היה יכול להיות נמוך יותר, ואני חושבת שהנגישות של החייבים אל הבנק והצעות ההסדר יכלו להתקדם.
ורדית דמארי: לכן אני הייתי שמחה למהלך כזה.
ורדית דמארי: אני חושבת שזה היה יכול להועיל.
ורדית דמארי: אני רוצה אבל להתייחס למספר עיוותים, אתייחס לשלושה עיוותים עקריים שאנחנו רואים כיום, בשכר טרחת עורכי הדין וכונסי הנכסים, ומה זה גורם לאפשרות של החייבים להגיע להסדרים עם הבנקים למשכנתאות.
ורדית דמארי: שתי הבעיות הראשונות שאני רוצה להתייחס אליהם הם בעיות שקבועות בתקנות שכר טרחת עורכי דין וכונסי נכסים.
ורדית דמארי: הבעיה הראשונה שאנחנו רואים לנגד עיניינו, היא בעיה של כפילות.
ורדית דמארי: כלומר, כאשר עורך דין חיצוני פותח תיק משכנתה, הוא זכאי ל-10% מחוב הפיגורים כשכר טרחה.
ורדית דמארי: לאחר 30 יום הוא מבקש להתמנות ככונס נכסים - -
ישראל אייכלר: שיהיה ברור לכל הצופים, רק בשביל פתיחת התיק הוא כבר מקבל 10% מחוב הפיגור, לא מהמשכנתה.
ורדית דמארי: אתן דוגמה מספרית שתבין איך אפשר להגיע למספרים שצויינו בפניות שראש הועדה הקריא.
ורדית דמארי: לאחר 30 יום עורך הדין מבקש להתמנות ככונס נכסים.
ורדית דמארי: מרגע שהוא התמנה ככונס נכסים, ב-90 יום הראשונים הוא זכאי ל-10% נוספים על 10% הראשונים.
ורדית דמארי: זאת אומרת, רק בשביל הדוגמה המספרית, אם לאדם יש חוב פיגורים של 50,000 שקל עורך הדין יקבל בעת פתיחת התיק 5,000 ש"ח, בגין פתיחת התיק, לאחר 30 יום הוא יהיה זכאי לעוד 5,000 ש"ח, ברגע שהוא נתמנה ככונס נכסים כולל מע"מ אנחנו מדברים על 12,000 שקל שכר טרחה של כונס נכסים, לפני שנעשתה כמעט אף פעולה בתיק מלבד פתיחת התיק.
ורדית דמארי: כשכל חוב הפיגורים הוא 50,000 שקל.
ורדית דמארי: זאת אומרת, הכפילות הזאת זה העיוות הראשון שאנחנו רואים, וזה מה שאנחנו רוצים לתקן.
מיכאל רצון: אם הוא יגבה את ה-50,000 הוא יקבל יותר.
ורדית דמארי: אם הוא יגבה את כל ה-50,000 שקל.
מיכאל רצון: גמר את כל העבודה, בסוף התהליך, יקבל יותר או שזה ישאר אותם 10%.
ורדית דמארי: אם זה ב-90 יום הראשונים שהוא התמנה ככונס נכסים, הוא יקבל את ה-12,000 שקל.
ורדית דמארי: שזה יותר מ-20% מכל חוב הפיגור.
מיכאל רצון: בואי תציגי את העובדות, הבעיה היא כל כך סבוכה, הרי אפשר להציג את הדברים מהצד הזה ואפשר להציג, אני רק למדתי משפטים, אבל אני לא עורך דין, כך שאני לא מתפרנס מזה ואין לי פה שום עניין.
מיכאל רצון: אבל אם את מציגה עניין, אז תציגי אותו כמו שצריך.
מיכאל רצון: אותם 10% או 20% שאפשר להתווכח אם זה הרבה או מעט, ויכול להיות שזה הרבה, אבל הוא מקבל את זה על כל סך העבודה שלו, לא רק פתיחת התיק, סך העבודה שלו עד שגומרים את התשלום.
ישראל אייכלר: את צריכה להבהיר את זה יותר, אם הוא עשה את העבודה כולה, עד מכירת הדירה הוא מתעשר.
ישראל אייכלר: רק עד 90 יום, אבל בדרך כלל אנשים שאין להם ב-90 יום ראשונים אין להם גם ב-90 יום הבאים.
מיכאל רצון: הוא מקבל 10% ועוד 10% זה 20%, לא צריך, זה הרבה כסף.
ישראל אייכלר: תציגי את הדוגמה השניה, האיש שלא יכול היה לשלם 90 יום ראשונים, לא שילם אחרי 90 יום, מכרו לו את הדירה, החוב תפח, הפיגור תפח למאות אלפי שקלים, תעשי חשבון כמה זה.
ורדית דמארי: אני רוצה להבהיר, שכר הטרחה של עורכי דין וכונסי נכסים מובנה ממדרגות.
ורדית דמארי: המדרגות, הם מקבלים שכר טרחה על סמך שני קריטריונים, תקופת הזמן שעוברת מיום פתיחת התיק, והאם נמכרה הדירה, או החייב פרע את החוב.
ורדית דמארי: אני רוצה לציין את מספר המדרגות.
ורדית דמארי: המדרגה הראשונה זה פתיחת התיק, ו-90 יום הראשונים.
ורדית דמארי: המדרגה הבאה שבה אנחנו רואים שוב עיוות, היא לאחר שעוברים 90 יום מיום שתמנה כונס נכסים, החייב עדיין לא פרע את החוב ואנחנו עכשיו נמצאים בהליכים של לקראת מכירת הדירה.
ורדית דמארי: ברגע שעוברים ה-90 יום הכונס נכסים זכאי לשכר טרחה שמחושב כאחוזים מכלל כל החוב, לא רק החוב שבפיגור.
ורדית דמארי: מה זאת אומרת - -
ישראל אייכלר: כל המשכנתה.
ישראל אייכלר: ורדית דמארי כל המשכנתה, כל החוב.
ישראל אייכלר: העיוות הראשון שאני רוצה להדגיש, סעיף, תקנה 4 קובעת שאם החייב פרע את החוב במשכנתה, כונס הנכסים יהיה זכאי לצורך הדוגמה, ל-4.8%, מ-350,000 שקל הראשונים.
ישראל אייכלר: אם החייב הגיע להסדר עם הבנק, ולקח הלוואה מחדש, לשנים נוספות, כלומר אם ההלוואה היתה ל-20 שנה, הוא כעת רוצה להגיע להסדר עם הבנק הוא לוקח אותה ל-30 שנה.
ישראל אייכלר: זה מוריד את ההחזר החודשי, זה מאפשר לו לפרוס את חוב הפיגורים, אבל לצורך התקנות זה נחשב כאילו הוא פרע את כל החוב שבפיגור.
ישראל אייכלר: נחזור על הדוגמה שנתתי, אם חוב הפיגורים הוא 50,000 שקל, יתרת המשכנתה היא 500,000 שקל, כונס הנכסים יקבל במקרה כזה שכר טרחה של 35,000 שקל.
ישראל אייכלר: על פי התקנות.
ישראל אייכלר: איך הגעת לזה?
ורדית דמארי: 5,000 ש"ח בגין פתיחת תיק, 4.8% בגין 350,000 שקל הראשונים פלוס עוד 150,000 שקל כפול 5.6%, פלוס מע"מ, אנחנו מגיעים ל-35,000 שקל.
ישראל אייכלר: אבל החייב צריך לשלם את זה, הוא לא יכול להגיע - -
ורדית דמארי: מה זאת אומרת, החייב שלנו לא היה לו כסף לשלם את חוב הפיגורים, הוא לקח הלוואה מהבנק של המשכנתאות שאיפשר לו את זה, והלך לקראת החייב, - -
מיכאל רצון: מה את מציעה?
ורדית דמארי: אנחנו מציעים כמה דברים.
ורדית דמארי: למנוע את הכפילות של שכר שמקבל עורך דין, בנוסף לשכר שמקבל כונס נכסים.
ורדית דמארי: שאם עורך הדין יתמנה ככונס נכסים, שכר הטרחה שהוא יקבל יהיה רק ככונס נכסים, ולא בנוסף לשכר שלו כעורך דין.
ורדית דמארי: תיקון שני שאנחנו מציעים, זה לעדן את המדרגות.
ורדית דמארי: להקטין את המדרגות, אם זה מחושב כ-4.8% מ-350,000 הראשונים, אנחנו רוצים להקטין את שכר הטרחה ולעדן את המדרגות.
ורדית דמארי: התיקון החשוב ביותר לדעתנו כי מכלל התיקים שאנחנו התעסקנו איתם, אנחנו רואים שזה אבן הנגף הראשונה היא לקבוע שאדם שלקח הלוואה מחודשת מהבנק כדי לפרוס את כל חוב המשכנתה לא יחשב כאילו הוא פרע את כל החוב שבמשכנתה.
ורדית דמארי: זה יחזיר אותנו לתקנה הקודמת ואנחנו נדבר על 12,000 שכר טרחה, שאני חושבת שאפשר להסכים כאן שזה הרבה יותר נמוך.
מיכאל רצון: ההחלטה היא של שר האוצר או של שר המשפטים.
ורדית דמארי: שר המשפטים.
ורדית דמארי: הדבר האחרון שאני רוצה לציין, היום פועלת הועדה הבין-משרדית.
ורדית דמארי: לועדה הבין-משרדית יש סמכות לפרוס את שכר הטרחה יחד עם המשכנתה.
ורדית דמארי: זו סמכות שכמעט אינה מופעלת לעולם.
ורדית דמארי: מה שקורה היום, זה שבנקים למשכנתאות, חלק מהם בפרקטיקות שונות, כתנאי לפריסה המחודשת דורשים שהחייב ישלם את שכר הטרחה רובו או כולו.
ורדית דמארי: מה שקורה הוא, שאם חייב אין לו 50,000 שקל לשלם את חוב הפיגורים לא יהיה לו 35,000 שקל לשלם את שכר הטרחה.
ורדית דמארי: התיק יגיע לפינוי ומימוש משכנתה, בגלל שכר הטרחה.
ישראל אייכלר: את אומרת שהיית מאד שמחה אם הבנק היה לא מוציא את התיק החוצה.
ישראל אייכלר: השאלה אם זה בלתי אפשרי לעשות דבר כזה.
ישראל אייכלר: כי ההגיון הפשוט אומר, ואני שואל את סגן שר המסחר והתעשיה, שהבנק זה עסק.
ישראל אייכלר: אני לוקח אצלו הלוואה, והוא מרוויח עלי.
ישראל אייכלר: ריבית, הצמדה וכו'.
ישראל אייכלר: אז כשיש לו בעיה איתי, כמו שהוא מעסיק פקיד, הוא צריך להעסיק עורך דין, של הבנק.
ישראל אייכלר: למה אני צריך, אני מגיע להסדר, האם זה לא הסכם כובל, הסדר כובל שמנהל הבנק למשכנתאות מוכן להגיע לפריסה, אבל יש איזה עורך דין שאת ה-35,000 שקל או ה-20,000 שקל של, שזה הבעיה של החייב כי זה מדובר באנשים שאין להם כסף, מעכבים את כל ההסדר.
מיכאל רצון: קודם כל צריך לטפל בבעיה הזאת כי היא באמת בעיה כואבת, כפי שהציגה עורך דין ורדית דמארי.
מיכאל רצון: הבעיה היא שאתה לא יכול למנוע מהבנק להוציא לאווטסורסינגר עבודה.
מיכאל רצון: הוא זכותו.
מיכאל רצון: הוא לא רוצה להחזיק סטף של עורכי דין או אנשים שעובדים אצלו בדין, אז הוא מוציא לעורכי דין חיצוניים, אז צריך את זה אולי להגביל, אבל שכר הטרחה שזה לא יהיה אין סופי, כי אנחנו יודעים שאותו אחד שאתה מגיש נגדו תביעה, אתה הרי מגיש תביעה בגלל שהוא לאו יכול לשלם.
מיכאל רצון: אז מה אתה עושה, אתה מוסיף לו עוד חוב, עכשיו חדש, שלא נוצר כתוצאה מהלוואה.
מיכאל רצון: אז צריך באיזו שהיא מידה להגביל את זה, ובעניין הזה כדאי לבוא עם איזו שהיא הצעה - -
ורדית דמארי: אנחנו בימים אלה ממש סוגרים הצעת חוק.
מיכאל רצון: תבואו עם הצעה מסודרת ונראה איך אנחנו יכולים לסייע בעדכם.
ישראל אייכלר: אגב, אני רוצה לציין, שיש בנקים, ואנחנו הרי לא עושים פה פרסומות לבנקים, אבל כל אחד מהבנקים מיוצג פה לדבר, יש בנקים שכן מאפשרים לחייב לבוא לבנק להגיע להסדר ולא שולח אותו לעורך דין חיצוני למשרד של עורך הדין, ויש בזה - -
מיכאל רצון: בדרך כלל הם עושים את זה בהתחלה.
מיכאל רצון: אם הם לא מצליחים הם מוציאים החוצה.
ישראל אייכלר: אנחנו מקבלים בברכה את חברי הכנסת הרב יעקב מרגי, מש"ס, וחבר הכנסת עמרי שרון מהליכוד.
ישראל אייכלר: אחרי שנגענו בבעיה היסודית של הוצאת המשכנתה והגבייה לעורך דין חיצוני, אנחנו נכנס יותר לפרטים.
ישראל אייכלר: שכר טרחת עורכי הדין בשל פיגורים בתשלומי הלוואה לפי החוק, לא יעלה על 10% מסכום הפיגור כשהסכום הוא עד 20,000 שקל.
ישראל אייכלר: של הפיגור.
ישראל אייכלר: מעל 20,000 שקל זה עוד 8%, ופה מדובר בכספי מדינה, החייבים בוודאי יודעים, ואולי לא, שהמשכנתה בדרך כלל מורכבת מכספי מדינה וכספי הבנק.
ישראל אייכלר: לכספי מדינה יש איזה ועדה ציבורית שיכולה לתת הנחות ופריסות, ולפי מה שאומרת עורכת הדין ורדית דמארי, רוב החייבים לא יודעים בכלל, והועדה לא מופעלת.
ורדית דמארי: יותר ויותר חייבים יודעים, אבל אנחנו חושבים הרבה מאד חייבים לא מנצלים את הזכות שלהם לפנות לועדה הבין-משרדית.
ישראל אייכלר: החוק אומר, לווה אשר הועדה המיוחדת קבעה כי הוא זכאי לסיוע בהחזר תשלומי הלוואה לדיור, זכאי לסיוע מהמדינה גם בהחזר שכר טרחת עורכי הדין, לרבות מתן הלוואה לתשלום שכר הטרחה ופריסתו.
ישראל אייכלר: לעומת זאת הבנקים לא שמעתי שהם מוכנים לסייע בפריסת שכר הטרחה של עורך הדין או איזה סיוע ללווה.
ישראל אייכלר: אולי גם זו אחת ההצעות שהבנק יהיה מוכן, כמו שהוא מוכן לעשות פריסה, שיוכל לפרוס גם את שכר הטרחה של עורך הדין.
ישראל אייכלר: ולא יקשור את עצמו בכבל שעורך הדין חייב קודם כל לקבל את כל הכסף, ואחרי זה אפשר לעשות את הפריסה.
ישראל אייכלר: אני רוצה להציע כמה שאלות אפשריות להתייחסותכם, להתייחסות כולכם.
ישראל אייכלר: השאלה הראשונה, פשוט לידיעת הציבור שצופה בנו, מתי נשלחת הודעה והתראה ומה גובה הפיגור שמחייב תהליכים מתהליכים שונים, כמה הודעות נשלחות ובאיזה שפות, מה הוא גובה הפיגור שלאחריהם פותחים בהליכים משפטיים למכירת הדירה, באיזה שלב יש לך איזה אפשרות להגיע להסדר עם הבנק בלי להיות מחויב לשכר טרחת עורך דין, האם יש דבר כזה.
ישראל אייכלר: גובה שכר טרחת עורכי הדין כיצד הוא נקבע, האם אתם מוכנים ליצור אפשרות לפרוס את שכר טרחת עורכי הדין לתשלומים בהסדר שאתם מגיעים עם הלווה, יש עוד כמה שאלות, כמה דירות נשארו ריקות לאחר מימוש הנכס.
ישראל אייכלר: נוצר מצב, וזה גם שאלה שאני רוצה להציג בפניכם, שאין לעורך הדין אינטרס להשיג את מקסימום המחיר מהדירה.
ישראל אייכלר: נניח כבר, האדם הגיע למצב שצריך למכור לו את הדירה, הוא חייב מאות אלפי שקלים.
ישראל אייכלר: אם עורך הדין יהיה לו אינטרס להוציא מחיר טוב, הוא לא ימהר למכור את הדירה, אבל אם שכר הטרחה שלו במילא אותו דבר לא לפי הערך שהוא קיבל עבור הדירה, אז הוא ימכור את הדירה בחצי מחיר או ברבע מחיר, והחייב לא יזוכה ויישאר גם בלי בית וגם יישאר עם חוב.
ישראל אייכלר: יש עוד הצעה שאני רוצה שתתייחסו אליה, האם אפשר להגביל, כשמוכרים דירה, בסכום מסוים, האם אפשר להגביל את החלק של הבנק, במחיר מכירת הדירה, שהוא יקבל רק את האחוז שהוא הלווה.
ישראל אייכלר: לדוגמה, הדירה עלתה 100,000 דולר, הבנק נתן לי 50,000 דולר, אז הוא שותף שלי ב-50%, בקניית הדירה, מכרנו את הדירה במצב שנוצר, וקיבלנו בעד הדירה 50,000 דולר, הבנק לוקח את כל ה-50,000 דולר שלו, אני נשאר בלי כלום.
ישראל אייכלר: למה שלא נגביל את הבנק שהוא ייקח רק 25,000 דולר, 50% - -
קריאה: הבנק שותף בדירה, הוא עזר לך לקנות את הדירה, מה אתה רוצה להעניש אותו.
ישראל אייכלר: הוא שותף שלי בקניית הדירה.
ישראל אייכלר: אני רוצה שהוא יקבל, וזה יביא אותו שהוא ירצה לעמוד על המחיר של הדירה על 100,000 דולר, ולא על 50,000 דולר, כי לבנק לא איכפת.
ישראל אייכלר: הוא מוציא את הכסף שלו - -
יעקב מרגי: אפשר לתבוע, שהכונס או הבנק לעולם לא ימכור את הדירה בפחות מהערכת שמאי.
יעקב מרגי: ובזה השגת כבר את מה שאתה רוצה.
יעקב מרגי: אבל אם תבוא ותגיד שאתה עושה אותו שותף - -
שלומית קואולמן: יש לך דירות בפריפריה שאין להם ביקוש.
שלומית קואולמן: יש לנו פניות בועדה שאני רואה שאנשים פונים שהם הוצאו מהבית והדירה לא נמכרת.
שלומית קואולמן: אז יש להם גם חוב וגם אינם בעלי דירה והם לא יכולים למכור את הדירה, הדירות לא נמכרות.
יעקב מרגי: אז צריך לתקן את זה, לא להוציא אדם מדירתו כל עוד לא נמכרה.
יעקב מרגי: היה מקרה שטיפלנו בישוב ליד עפולה שאשה בנתה, משפחה מסודרת, עובדת בהוראה שנים, קרה שהתא המשפחתי נהרס, ובהסכם הממוני היא לקחה את הדירה אליה, לא יכלה לעמוד בזה, וילה שנבנתה באחד מהישובים בגליל, ב-250,000 דולר, נמכרה על ידי עורך הדין ב- 110,000 דולר היא נשארה ללא דירה, עם חובות, לכן אתה יכול לבקש, המחוקק יכול לבקש שלעולם לא תימכר דירה פחות מהערכת שמאי.
יעקב מרגי: בזה אתה משיג גם את המטרה שלך וגם זה יותר סביר.
שלום כהן: אתה פוגע בחייב בצורה זאת, כי האינטרס של החייב זה למכור במקסימום ובמהירות המירבית.
יעקב מרגי: עם כל הכבוד אני שואל אותך, למה השיקול הזה של פגיעה בחייב לא עומד בכינוס נכסים של עצמאי שהוא היה רשלן, ופושע בניהול עסקיו.
יעקב מרגי: הולך לאיחוד תיקים מכריז על פשיטת רגל, הוא מוגן יש לו את כל המטריה.
יעקב מרגי: בעל משק בית שהלך וקנה דירה לא מטרת זדון, להכין קורת גג לו ולילדיו, קרה, או ששני בני הזוג נעשו מובטלים,
יעקב מרגי: בגלל פשעי או מדיניות הכלכלית כפי שהיה, קשיי משק, או שקרה שתא המשפחתי נהרס.
יעקב מרגי: למה פה אני לא חס על - -
שלום כהן: אתה צודק, צריך לעשות גם אצל העצמאי אותו הדבר.
שלום כהן: אבל לא לתת לו את האיחוד תיקים.
שלום כהן: אני מסכים איתך בנקודה הזאת.
אורי יוניסי: בנק טפחות.
אורי יוניסי: אני הייתי רוצה בקצרה לפרוס בפניכם את התהליך שנהוג אצלנו בבנק, כבנק מוביל במשכנתאות, מטבע הדברים גם היקף הלקוחות החייבים לא קטן.
אורי יוניסי: לאחר מכן אדבר גם על הנושא של העיוותים שקיימים בכל האינטראקציה המשולשת הזאת בנק, עורך דין, לקוח שחייב.
אורי יוניסי: אבל חשוב לדעת מה הבנק שלנו עושה עד שהוא מגיע להחלטה, שהיא החלטה מאד כבדה להוציא תיק החוצה לעורך דין, וכרגע נניח בצד את השאלה אם מדובר בעורך דין בתוך הבנק או מחוץ לבנק.
אורי יוניסי: לאחר כל הודעת אי חיוב של המשכנתה בתחילת החודש, אנחנו מוציאים כמובן מכתב עם הודעה, איזה שהיא פניה ללקוח שהוא יכול לבוא ולחזור ולשלם, הן בכרטיס אשראי והן בפריסה והן בדרך הטובה עבורו.
אורי יוניסי: אנחנו בהחלט מבינים שיכולים להיות ארועים חד פעמיים במהלך חיי משכנתה שלוקחת 20-30 שנה.
אורי יוניסי: לאחר מכן אם אנחנו רואים לאחר חודשיים רצופים שהלקוח לא מגיב, לא עונה, לא מתקשר איתנו, בחודש השלישי אנחנו מפעילים מערך איכותי של עובדים מקצוענים, בתחום הגבייה.
אורי יוניסי: בטלפון, מנסים ליצור קשר עם הלקוח, מגיעים אליו, שואלים אותו אדוני מה קרה?
אורי יוניסי: בוא תסביר לנו איפה הבעיה, בוא ננסה לעזור, כי אנחנו אכן יכולים לעזור, כי המטרה שלנו היא להחזיר את הלקוח למוטב, להחזיר אותו למסלול תשלומים תקין.
אורי יוניסי: אנחנו לא רוצים לקוחות בפיגור.
אורי יוניסי: זה לא טוב לנו, זה גם לא טוב לנו מבחינת החשבונאות הפנימית של הבנק, אנחנו מפסידים על זה.
אורי יוניסי: בשלב הבא, אם אנחנו רואים שאנחנו לא מאתרים או שהלקוח לא נענה, או שהוא לא יכול להגיע להסדר, או שקרה משהו חריג אחר שהלקוח בעצם לא משתף פעולה, אנחנו שולחים אליו מכתב התראה מעורך דין, הביתה, מגיע אליו שליח, ומבקש ממנו אולי לנסות להגיע שוב פעם להסדר, יכול להיות שזה מצליח, בהרבה פעמים המסננת הזאת עובדת.
אורי יוניסי: גם אם השלב הזה לא מצליח אנחנו מחזירים אותו, התיק מגיע אלינו למערך הגבייה.
אורי יוניסי: במערך הגבייה מתבצעת בחינה מסודרת מעמיקה על התנהגות הלקוח בעבר.
אורי יוניסי: ישנם לקוחות שפתאום אתם רואים שלא משלמים כלום, פתאום במשך שנה, שבעה חודשים לא משלמים כלום, סביר או שהם לא נמצאים בארץ או שהם החליטו לא לשלם, או שקרה משהו שהוא משבר חד פעמי ואתה יודע שלא תראה שם כסף.
אורי יוניסי: ישנם לקוחות שלפי ההתנהגות שלהם, ההתנהלות שלהם אנחנו אומרים שהם ניסו, הם היו בהסדר, הם שילמו חודש, לאחר מכן חזרו לא לשם, לאחר מכן עוד פעם ניסו, ואלה לקוחות שאנחנו מנסים כמה שיותר להחזיק אותם בתוך הבית לפני שאנחנו מפעילים את הצד המשפטי, כי אנחנו מבינים, שיש לנו עסק עם לקוח שמכיר בחוק, מנסה, קשה לו.
אורי יוניסי: ופה משתקפת החברה הישראלית על כל גווניה ואנחנו בהחלט מנסים לעזור, עובדים בשיתוף פעולה מאד הדוק עם עמותת ידיד, ועם הרב מרדכי אלבוים שבאמת עושה חסד בעמותה שלו, של חסד צדקה ומשפט, שם גם נותנים כסף ומנסים לעזור.
ורד צוהר: מקבלים גם עזרה מהיועץ המשפטי.
אורי יוניסי: כל אחד עושה מה שהוא יכול, וזה כמובן לטובת החייבים.
אורי יוניסי: בשלב הבא אם אנחנו מתרשמים שגם אז ניתן ליצור קשר מחודש, מנסים ליצור, לא הצלחנו ליצור קשר או שהלקוח לא נענה אז אנחנו מקבלים החלטה, בדרך כלל להגיע לתביעה, של תביעת פיגור, תובעים את חוב הפיגורים, מנסים להחזיר אותו, את החוב, ולא הולכים לכינוס נכסים, לא הולכים לתביעת מימוש, לא הולכים למכור בית מהר.
ישראל אייכלר: כמה אנשים חייבים כסף ולא עומדים בתשלומים?
אורי יוניסי: אם אנחנו רואים שגם בהליך הזה שנמשך עד כחצי שנה, אנחנו לא מצליחים להקים קשר עם החייב, או שהוא לא נענה, או שהוא לא עומד בהסדרים שמציעים לו עורכי הדין מטעמנו, שעובדים עבורנו, אז אנחנו מגישים בקשה למימוש על כל המשתמע מכך, כינוס נכסים, 90 יום, לאחר 90 יום, עד השלב שבו מוכרים את הבית.
אורי יוניסי: אנחנו גם משתדלים שכאשר מדובר על פינוי, אז אנחנו משתדלים שהפינוי יהיה בהסכמה.
אורי יוניסי: ברוב המקרים אנחנו משתדלים שגם הלקוח יישאר בביתו כי אני חושב שהערך של הדירה הולך ועולה, אבל לא תמיד זה מסתייע, לפעמים לקוח בא ומוסר הוא את המפתח.
אורי יוניסי: זה תלוי.
אורי יוניסי: ואנחנו מקפידים שמחיר ערך הדירות, יהיה בעצם ערך השוק פלוס, משמאות למימוש מהיר, מה שכבודו ציין, זה אולי מחיר המינימום מבחינתנו היום, גם אם יוצא שאנחנו לא מוחקים שקל, ואנחנו עוד צריכים להחזיר עודף לחייב, אנחנו עומדים על המחיר מכיוון שאנחנו חושבים שפה איזה שהיא חובה מוסרית לבנקים לדעת גם למכור את הנכס בצורה נאותה.
ישראל אייכלר: אבל של מי שיקול הדעת, של עורך הדין או שלכם?
אורי יוניסי: שלנו.
ישראל אייכלר: לא עורך הדין מחליט אם למכור.
אורי יוניסי: עורך הדין מבקש, אנחנו מחליטים.
אורי יוניסי: כך זה לפחות בבנק טפחות.
ישראל אייכלר: יש לכם איזה הסדר כובל עם עורך הדין שכל זמן שאין לו את שכר הטרחה שלו אסור לכם להגיע להסדר עם החייב?
אורי יוניסי: לא.
אורי יוניסי: אנחנו פתחנו את זה, אנחנו כבר שנה וחצי נמצאים במהלך שבו לאן שהלקוח רוצה להגיע, זה לקוח שלנו, חשוב שכולם יבינו, לקוח של טפחות הוא לקוח שממשיך איתנו לאחר מכן 20 שנה, גם אם קשה לו.
אורי יוניסי: יכול להיות שהוא לא נענה בשלבים הראשונים ואז הוא גם עורך דין מטפל בו, אבל הוא יכול לפנות אלינו.
אורי יוניסי: יש מערכים שלמים - -
ישראל אייכלר: נתקלתי במנהל בנק גדול מאד, שאמר לי, אני מוכן אבל מה אני יכול לעשות עם עורך הדין אנחנו כבולים בהסכם, אני לא מבין אצלכם זה שונה מאשר אמרתי.
אורי יוניסי: אני אסביר את העיוותים הקיימים באינטראקציה המשולשת, אבל מה שאני רוצה להגיד, שהלקוח בכל שלב, גם רגע לפני פינוי, אני אישית, יום יום יושב עם לקוחות, בדרך כלל הקשים ביותר, רגע לפני פינוי ומנסים לטכס עיצה למצוא פתרון, למחזר, לארגן חוב מחדש, לפרוס מחדש, יש את כל נושא הועדות הבין-משרדיות שאכן נותנות בלי הכר את כל ההקלות שרק שניתן, לא תמיד זה מצליח, דרך אגב, אבל - -
ישראל אייכלר: לבנק עצמו יש גם ועדה שיכולה לתת הנחות.
אורי יוניסי: אנחנו בטפחות, בעצם מתיישרים לפי מה שמשרד האוצר ומשרד השיכון אומרים.
אורי יוניסי: אם הם רוצים על החלק שלהם, שהוא בדרך כלל 10%-15%, לפרוס לעוד שנים, אנחנו קיבלנו החלטה עקרונית, הולכים איתם.
ישראל אייכלר: זאת הועדה של הממשלה, גם מחייבת את הבנק להגיע להחלטה.
אורי יוניסי: יושב נציג מטעם הבנק בתוך הועדה, אבל אנחנו קבלנו החלטה שאנחנו מתיישרים.
ישראל אייכלר: גם על כספי הבנק.
אורי יוניסי: גם על כספי הבנק.
אורי יוניסי: גם אם מדובר ב-90% כספי בנק אנחנו גם הולכים, זה לא חובה, זה משהו שאנחנו עושים מתוך איזה שהוא רצון לבוא להסדיר את הענין.
אורי יוניסי: כי שוב אני אומר, המטרה שלנו להחזיר את הכסף, את הקרן, ולא להגיע למצב של אחר כך מחיקת כספים.
אורי יוניסי: לגבי הנושא של העיוותים.
אורי יוניסי: אכן יש עיוותים בכל הנושא המשולש הזה מכיוון שכאן עם התקנות החדשות שתוקנו ביולי 2002, נוצר מצב שבו ישנם חוקים אחידים אקסוגנים, שהבנק בעצם לא יכול כמעט להתערב בהם, ושהם מזכות את אותם עורכי דין, בשלבים מסוימים של החוב, בשיעור שכר טרחה כאלה ואחרים, שנגזרים מגובה החוב, נגזרים ממשך ההליך, זאת אומרת יכול להיות שעורך דין מושך תיק בכוונה, אני לא אומר שזה קורה, יש כאלה שעושים את זה ואנחנו יודעים להפעיל גם סנקציות, אבל אם הוא מושך את התיק ככל שהחוב הולך ותופח, לקוח מתחפר, שכר טרחתו גבוה יותר.
אורי יוניסי: מנגד יש עוד איזה עיוות.
ישראל אייכלר: איזה סנקציה יש לך לדעת אם עורך הדין יש לו ענין לסחוב?
אורי יוניסי: אנחנו עוקבים אחר תיק תיק ברמת התיק - -
ישראל אייכלר: מה תעשה לו, אתה חתום איתו.
אורי יוניסי: אנחנו חתומים איתו על אותו תיק, אנחנו יכולים להחליט, שאם הוא לא טיפל כשורה בתיק א' אז הוא לא יקבל את תיק ב'.
אורי יוניסי: עורך דין שעובד איתנו - -
ישראל אייכלר: אחרי תיק א' אתם לא יכולים להחליף אותו.
אורי יוניסי: אנחנו יכולים לבקש את התיק בחזרה, בוודאי.
אורי יוניסי: יש הסכם מסודר שלפיו אנחנו יכולים לבקש את היצוג - -
ישראל אייכלר: היה לנו כבר מקרה של עורך דין שהבנק כבר סיים, כבר לא נותן לו יותר תיקים, אבל הוא עוד הוציא את הנשמה לאנשים שהתיקים של הבנק היו אצלו.
אורי יוניסי: מקרים ידועים, אני כבר מדבר על זה, ובזה אסיים.
אורי יוניסי: יש עוד איזה שהוא עיוות שהוא חמור מאד בעיני.