GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ליאב גולדשטיין: זאת אומרת יש פה שלושה חולים סיעודיים בתוך חדר, פלוס עוד אחד שהוא חולה פחות סיעודי.
<ליאב גולדשטיין: אחד זה החולה, התומך ישן למעלה.
<ליאב גולדשטיין: התומך הוא הבריא.
<ליאב גולדשטיין: אז אני שם שלושה במצב סיעודי ועוד אחד שהוא במצב קצת יותר טוב, הוא חולה אמנם, אבל הוא לא דורש טיפול, ובכל חדר כזה יש תומך שהוא אסיר שעובר הכשרה אצלנו, אלה אסירים, אתם גם תדברו איתם אחר כך, כי זה מעניין מאוד מי מגיע להיות כזה תומך.
<ליאב גולדשטיין: הם עוברים הכשרה סיעודית אצלנו, הם מקבלים שכר, שהוא נחשב שכר - - -
ישראל אייכלר: כשהוא ייצא יהיה לו ניסיון סיעודי.
<ליאב גולדשטיין: לא רק סיעודי, ניסיון של תומך.
<ליאב גולדשטיין: הוא יוכל להתחרות בכל התומכים שנמצאים בשוק.
<יהונתן דובנוב: ברגע שאתם תכננתם את חדרי האשפוז, למה לא הייתם בקשר איתנו ומחלקת תכנון וההנחיות שלנו לתכנון - - -
<ליאב גולדשטיין: לא, זה תוכנן כבר מזמן.
<ליאב גולדשטיין: הכול היה בקשר, הכול נעשה והיה בקשר.
<ליאב גולדשטיין: יש גם אילוצים שהם מקומיים, גם אם הייתם אומרים שצריך לשנות - - -
<קריאה: זה מצב קיים.
<יהונתן דובנוב: בסדר, אבל אתה לא חייב למשל להכניס פה שלוש מיטות.
<יהונתן דובנוב: כדוגמה.
<יהונתן דובנוב: אני אומר לך, כי אני חותם על הדברים האלה ואז אני ממליץ לעשות - - -
<ליאב גולדשטיין: זה היה עוד לפני תקופתך.
<יהונתן דובנוב: ברגע שאנחנו ממליצים, למשל, על איזה מחלקה מסוימת, סיעודית או מחלקת סיעוד מורכב, יש לנו היום סטנדרט.
<יהונתן דובנוב: הסטנדרט, כמו שאמרנו בוועדה, לא חייב להיות פחות ממה שמקובל היום במדינה.
ישראל אייכלר: אבל לגבי הדיאליזה - - -
<שלומית אבינח: אבל הם צריכים לדאוג - - -
<יהונתן דובנוב: לא, דיאליזה, אנחנו - - -
ישראל אייכלר: מאשרים?
<יהונתן דובנוב: אנחנו מאשרים.
<יהונתן דובנוב: אנחנו לא רק מאשרים, אנחנו חייבים לאשר את זה לפי אותם כללים נאותים כמו מכון דיאליזה בקהילה.
ישראל אייכלר: יש פה בית כנסת?
<ליאב גולדשטיין: ודאי, יש בית כנסת.
<מרים מדר: שהם יידעו שאנחנו לא מוגדרים בית חולים.
<מרים מדר: זה מה שאני רוצה להגיד, להתייחס לזה כמו בית חולים זה משהו אחר.
<מרים מדר: אנחנו לא, אף אחד לא הגדיר אותנו, זה צריך ממש - - - אני כן רוצה להעלות את העניין של - - -
<סאלח מחמוד: זו קומה של אסירים ביטחוניים.
שרן השכל: יש תכנית שאתם משפצים, או שאין צורך בשיפוץ של - - -
<סאלח מחמוד: לא, לא - - - תראו, תתרשמו.
<ליאב גולדשטיין: הקיים, הוא ייראה פחות יפה, אני מניח.
<ליאב גולדשטיין: מטבע הדברים כשאתה חי במקום הרבה זמן אז אתה כבר - - -
<סאלח מחמוד: הקומה העליונה היא קומה של בית חולים שמחזיקים אסירים.
<ליאב גולדשטיין: תראו איך המבנה, יש לכם פה מבנה שמי שיושב פה שולט על כל הקומה, גם בתצפית וגם יש לו מסכים שהוא יכול לראות.
<ליאב גולדשטיין: חוץ מזה יש את המנורות הכחולות האלה לפני כל החדרים ויש פה מצלמות.
<ליאב גולדשטיין: יש פה גם בחדרים הרפואיים לחצני מצוקה וכל מיני אפשרויות, שאנחנו נראה - - -
ישראל אייכלר: אולי באמת כדאי לסגור שאנשים ירגישו חופשי.
ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את הישיבה של הוועדה לפניות הציבור בנושא הנפקת רישיונות מנייר והמרת רישיונות בישראל ובמדינות זרות.
ישראל אייכלר: הוועדה קיימה ישיבה בנושא גם ב-16 בפברואר 2016, אחר כך עוד חודש ועוד חודשיים ועוד שלושה חודשים ואנחנו כבר בישיבה חמישית, בתקווה שזו הישיבה האחרונה והמסודרת בעניין הזה.
ישראל אייכלר: בפתיחת הישיבה אני רוצה לברך את שקד רוזן מבית הספר ניצני הנגב שנמצא במשמר הנגב, בנו של מנהל רשות הרישוי, אפי רוזן, שמשתתף בדיון.
ישראל אייכלר: שקד בא לראות איך עובדת ועדה של הכנסת.
ישראל אייכלר: תדע לך, שקד, שהרבה פעמים תלמידים באים לפה בכיתות ובקבוצות לראות, כך שזה דבר מקובל בכנסת ואני שמח ומברך אותך ברוך הבא.
<שקד רוזן: תודה רבה.
ישראל אייכלר: אני מברך את האורחים שלנו – שמחה זיזאק ואליהו סוכרי – שני אנשים מחוץ לארץ.
ישראל אייכלר: איפה אתם גרים?
<שמחה זיזאק: אני בפתח תקווה, הוא בירושלים.
ישראל אייכלר: אתה לפי הניב בא מצרפת?
<שמחה זיזאק: כן.
<אליהו סוכרי: כן, גם אני.
ישראל אייכלר: אנשים מצרפת.
ישראל אייכלר: אנחנו רוצים לספר לכם שבישיבות הקודמות הוצע פתרון שתושבי חוץ עם אשרת שהייה תקפה בישראל יקבלו רישיון נהיגה בצורת כרטיס, בדיוק כמו כל רישיון נהיגה ישראלי רגיל.
ישראל אייכלר: זאת בהתאם לתקופת השהייה שלהם בארץ.
ישראל אייכלר: שר התחבורה, חבר הכנסת ישראל כץ הודיע לוועדה כי פעל לשינוי התקנון באופן שיאפשר מתן רישיונות לתושב זר עד שלוש שנים וזאת בתנאי שתוקף אשרת השהייה שלו בישראל תומכת את הבקשה.
ישראל אייכלר: בדיונים הקודמים הובטח כבר שהתהליך יחל לכל המאוחר באוגוסט 2016, אך בשל בעיות מחשוב במשרד התחבורה העניין טרם יצא לפועל.
ישראל אייכלר: בוועדה האחרונה, ביום 20 בספטמבר 2016, התחייב מנהל רשות הרישוי, מר אפי רוזן, שהנפקת הרישיונות לתושבי חוץ תחל בסוף דצמבר 2016, ממש אנחנו נמצאים עכשיו בימים האלה, ומר יצחק גולדין, מנהל תחום יישומים במשרד התחבורה התחייב בדיון הקודם כי העבודה צריכה להיערך חודשיים ימים והוא טען שהמשימה הוגדרה לפיתוח ולא תועדפה מבחינת המשרד.
ישראל אייכלר: בעקבות זאת פנה יושב ראש הוועדה לשר עם העתק למנכ"לית המשרד, הגברת קרן טרנר-איל, עם בקשה לתעדוף משימה זו ולבצעה מוקדם ככל האפשר.
ישראל אייכלר: הייתה לנו גם ישיבה בעניין.
<אפי רוזן: כן, כן, אצל המנכ"לית.
ישראל אייכלר: מטרת הישיבה הנוכחית לוודא שאכן הנפקת הרישיונות תחל בסוף דצמבר 2016, כפי שהובטח.
ישראל אייכלר: בינתיים אנחנו ממשיכים לקבל תלונות מפונים על העובדה שהרישיון מהנייר לא מקובל בחוץ לארץ ויש טרטור בהארכת הרישיונות מנייר כל חצי שנה.
ישראל אייכלר: בהזדמנות הזאת אני מוצא לנכון לברך את משרד התחבורה על מתן הנחות בתחבורה הציבורית לתושבי חוץ עם אשרת שהייה בארץ.
ישראל אייכלר: אתם שמעתם על זה?
<שמחה זיזאק: לא.
ישראל אייכלר: בכל התחבורה הציבורית, כל ההנחות שיש לישראלים יש גם לתושבי חוץ שחיים פה בארץ, יותר משנה.
ישראל אייכלר: זאת אומרת שיש להם אשרת שהייה ליותר משנה.
ישראל אייכלר: יש לי שאלה אחת נוספת פה, האם יהיה פתרון לתייר שהוציא את רישיונו בתוך ישראל.
ישראל אייכלר: על זה נדבר אחר כך.
<שמחה זיזאק: כן, זו הבעיה שלי לדוגמא.
ישראל אייכלר: הבעיה שלך.
ישראל אייכלר: אז קודם נשמע את המנהל על הנושא ואחר כך אם תהיה לך שאלה נוספת, אנחנו נשמח לשאול.
ישראל אייכלר: כבוד המנהל אפי רוזן, בבקשה.
<אפי רוזן: קודם כל אני מברך אותך על זה שהתעקשת.
<אפי רוזן: קודם דיברתי עם שלומית, לא תמיד מצליחים לקדם את מה שרוצים ומדי פעם זה גם מסתדר איך שהוא.
ישראל אייכלר: כששלומית עומדת על המשמר, בוודאי.
<אפי רוזן: כן, כן, כן, אז העניין הזה באמת הוא מה שנקרא – ובא לציון גואל.
<אפי רוזן: אנחנו כבר לפני שבועיים התחלנו להנפיק את הרישיונות הקבועים הראשונים.
<אפי רוזן: סדרה ראשונה של פלסטיקים כבר יצאה מדפוס בארי.
<אפי רוזן: אוכלוסיית א/5 כבר כולה, זאת אומרת כל מי שניגש היום לרשות הרישוי מגיע ומקבל את הרישיון כאורך אשרת השהייה, כפי שסיכמנו אדוני.
<אפי רוזן: אשרת השהייה עשרה חודשים – עשרה חודשים.
<אפי רוזן: שנתיים וחצי – שנתיים וחצי.
<אפי רוזן: כאורך אשרת השהייה.
<אפי רוזן: כל שבועיים-שלושה ייכנס עוד סטוק של אנשים לתוך העניין הזה.
<שלומית אבינוח-קואולמן: איך הם יודעים על כך?
<אפי רוזן: הם לא יודעים על כך.
<אפי רוזן: כשהם באים לרשות הרישוי אז אנחנו יודעים להגיד להם.
<אפי רוזן: גם אם מישהו עכשיו מגיע והוא עוד לא בקובץ שנקלט לקבוע, אנחנו אומרים לו – אל תחזור עוד חצי שנה, תחזור עוד חודש וחצי לקבל את הקבוע שלך.
<אפי רוזן: עוד דבר, הרי התקנה מחייבת מעל גיל 40 בכל חידוש רישיון לעשות בדיקת ראייה וזה כסף.
<אפי רוזן: אז גם את זה אני הכנסתי בתקנה נוהל פנימי, של מי שהוא תושב זר, אז הוא לא יצטרך לעשות את זה כל שנתיים.
<אפי רוזן: זאת אומרת יחדשו רישיונות ויעשו את זה גם אחת לעשר שנים, כמונו.
<אפי רוזן: כשזה בסוף מדובר בכיסו של האזרח.
<אפי רוזן: אז אני חושב שבעניין הזה, אדוני קודם כל ביקשת להקדים בחודש, הקדמנו בחודש.
<אפי רוזן: לצערי, אתה יודע, זה כמו מכירות סוף עונה, מעלים את המחיר לפני, כדי להוריד אותו בסוף העונה.
<אפי רוזן: אז אנחנו לא עמדנו בזה.
<אפי רוזן: אני חוזר ואומר, זה היה פחות טוב, אבל אני חושב שאנחנו בעניין הזה בסדר וזהו.
<אפי רוזן: אני מקווה, אדוני ואמרתי גם לשלומית, שעכשיו נטפל גם בהוצאה לפועל, כפי שאתה עוזר לנו ואני אומר לך, אם תתעקש גם בזה, אנחנו קשובים, ערוכים ופתוחים לעשות שינוי משמעותי.
ישראל אייכלר: אני מאד מודה לך על הדברים, קודם כל על הבשורה, דבר שני על הפתיחות ואני רוצה לציין – לא רבים במינהל הממשלתי מתנהגים כמו אפי רוזן.
ישראל אייכלר: אני אומר את זה לפרוטוקול, הוא קשוב לציבור, עושה את מלאכתו, עומד על המשמר ולא כאותם פקידים שמעבירים את הכרטיס, העיקר שהיום עבר והחודש עבר ועסוקים ב-.
ישראל אייכלר: אמרו לי שאתה בא ממקומות אחרים, נכון?
ישראל אייכלר: מה עשית קודם?
<אפי רוזן: אני הייתי 30 שנה בשירות הצבאי.
ישראל אייכלר: מה עשית שם?
<אפי רוזן: הרבה דברים, אדוני.
<אפי רוזן: בתפקיד האחרון שלי הייתי אחראי על כל האזרחים עובדי צה"ל.
<אפי רוזן: זה 7,000 עובדים, מפרנסים.
<אפי רוזן: 7,000 בתי אב.
<אפי רוזן: מגזר ציבורי.
<אפי רוזן: ולכן כשבאתי אי אפשר היה לעבוד עלי, כבר ידעתי איך זה עובד, אז העובדים לא עשו לי את הטריקים שעושים לכל אחד שמגיע מהצבא.
<אפי רוזן: אבל אני אומר לך, מצאתי בשירות הציבורי אנשים טובים, שרק מחכים שמישהו יגיד להם מה לעשות נכון.
<אפי רוזן: באמת, עובדים מעולים, עובדים יוצאים מן הכלל וזו זכות, אתה יודע.
ישראל אייכלר: ודאי, משרתי ציבור.
ישראל אייכלר: כל העוסקים בצורכי ציבור באמונה הקדוש ברוך הוא ישלם שכרם.
ישראל אייכלר: אנשים אומרים בבדיחותא – למה הקדוש ברוך הוא ישלם שכר?
ישראל אייכלר: כי מאנשים אל תצפה שישלמו.
<אפי רוזן: בסדר.
ישראל אייכלר: הכרת הטוב.
ישראל אייכלר: אתה רצית לשאול משהו?
<אפי רוזן: בעניין אגב של הצרפתים, אני רגע מפריד – הרי אדוני, מעבר לרישיונות אנחנו גם מקדמים הסכמים עם מדינות, הסכמי הכרה בינלאומיים.
<אפי רוזן: בעיקר לטובת האזרחים שלנו.
<אפי רוזן: יש לנו הרבה מאד אזרחים, גם מהמגזר שאדוני מייצג, שהם לפעמים עוברים לחוץ לארץ לשנים ארוכות ואנחנו רוצים שהרישיון שלהם as is, שלא יצטרכו, שיעשו המרה as is.
<אפי רוזן: אגב, כרגע יש לנו הסדר כבר מוכן עם איטליה, גרמניה וצרפת על השולחן.
<אפי רוזן: בסוף ינואר שר התחבורה נוסע לצרפת ואנחנו מקווים שעד אז.
<אפי רוזן: אנחנו כבר העברנו לצרפתים את כל ההערות.
<אפי רוזן: ואגב, כשאני אמר צרפת, הרבה מאד אנשים עולים מצרפת.
<אפי רוזן: זאת אומרת אנחנו רוצים למקד עכשיו במדינות שיש לנו איתן עלייה.
<אפי רוזן: עם ארצות הברית זה מורכב, כי הרישיון שם הוא לא פדראלי, כל מדינה יש לה רישיון אחר, אבל אנחנו מקדמים גם את זה ואנחנו מקדמים גם עכשיו בנושא הנכים, נושא שגם היה אצל אדוני מספר פעמים, סוגיה של תו הנכה הבינלאומי.
<אפי רוזן: ראינו שלא הולך עם האיחוד האירופי, אז אנחנו עושים כל פעם נישות.
<אפי רוזן: עכשיו דרך אגב סיכמתי עם מחוז בגרמניה, באזור היער השחור, הגענו איתם להסכמה.
<אפי רוזן: מנסים כל פעם, אדוני, לעשות עוד טיפה טוב לאזרחים שלנו, בוודאי לנכים שהם מוגבלים.
<אפי רוזן: אז אני חושב שגם למי שמגיע מצרפת - - -
<שלומית אבינוח-קואולמן: היער השחור הוא אזור מאד מונגש לנשים.
<אפי רוזן: בדיוק, בדיוק.
<אפי רוזן: אתמול הוצאתי להם מסמך רשמי בדיוק עם תגי הנכה שלנו כדי שיאשרו אותם שם.
<אפי רוזן: האמת הגרמנים, כמו גרמנים, ענו לי צ'יק צ'ק.
<אפי רוזן: זאת אומרת הם ענו לי יותר מהר מאשר עונים לי העובדים אצלי במשרד.
ישראל אייכלר: יעיל.
<אפי רוזן: אז בעניין הזה אני מקווה שאנחנו נעשה מהלכים.
<אפי רוזן: אז זו בשורה מבחינת
<אפי רוזן: כם בכל הכיוונים.
ישראל אייכלר: מה הייתה השאלה?
ישראל אייכלר: האם יהיה פתרון לתייר שהוציא את רישיונו בישראל?
<שמחה זיזאק: אני הוצאתי רישיון פה בארץ וכל חצי שנה אני צריך.
<שמחה זיזאק: שלשום הייתי במשרד הרישוי, לקח ארבע שעות כדי לחדש את הרישיון.
<אפי רוזן: זהו, אז זו התשובה הראשונה שעניתי לאדוני.
<שמחה זיזאק: אז זה נגמר?
<אפי רוזן: בוודאי.
<אפי רוזן: זהו זה.
<אליהו סוכרי: ותייר עם שלושה חודשים - - -
<אפי רוזן: תיירים לא.
<אליהו סוכרי: שלומד פה נהיגה.
<אפי רוזן: אם הוא לומד פה נהיגה זה סיפור אחר.
<אליהו סוכרי: אז איזה רישיון הוא מקבל?
<אפי רוזן: תייר לא יכול ללמוד פה נהיגה.
<אפי רוזן: תייר לא יכול.
<אפי רוזן: כדי להיות מוקלד במערכת בתי הספר, המספר המזהה שלך הוא תעודת זהות.
<אפי רוזן: כשאתה בא היום נגיד להוציא רישיון, אתה הולך לתחנת צילום, מצטלם, מוציא טופס ירוק.
<אפי רוזן: אם אין לך תעודת זהות ישראלית הטופס לא ייצא.
ישראל אייכלר: אז איך הוא קיבל רישיון?
<אפי רוזן: הוא לא למד פה נהיגה.
<שמחה זיזאק: למדתי פה נהיגה, אבל לפני 10 שנים.
<שמחה זיזאק: לפני 10 קיבלתי פלסטיק כמו כולם ופתאום ביטלו את זה ואחר כך הייתי צריך לחדש כל חצי שנה ורק עכשיו - - -
<אפי רוזן: רגע, לאן עברת?
<אפי רוזן: מה ב-10 השנים האחרונות היית?
<שמחה זיזאק: לא, לא, לפני שנתיים בערך התחלף החוק.
<אפי רוזן: לא, לא, אבל ב-10 שנים האחרונות איפה נהגת?
<שמחה זיזאק: פה בארץ.
<אפי רוזן: פה בארץ עם איזה רישיון?
<שמחה זיזאק: מהארץ, רגיל, פלסטיק.
<אפי רוזן: אוקיי, ולפני שנתיים מה קרה?
<שלומית אבינוח-קואולמן: פג לו התוקף של הפלסטיק.
<אפי רוזן: לא הגיוני.
ישראל אייכלר: פג לו התוקף.
<שלומית אבינוח-קואולמן: הוא קיבל ל-10 פלסטיק, פג לו התוקף ועכשיו הוא לא - - -
<שמחה זיזאק: כן ועכשיו כל חצי שנה אני צריך לחדש.
<אפי רוזן: יש לך פה רישיון?
<אפי רוזן: תראה לי את הרישיון.
ישראל אייכלר: הנה, אולי באת בשביל זה.
<אפי רוזן: זה תקלה.
<אפי רוזן: בן אדם שיש לו זכות מוקנית היא לא ניתנת לנטילה.
<אפי רוזן: גם הרישיון הזה.
<אפי רוזן: יש לך את הרישיון הקודם?
<שמחה זיזאק: שכחתי להביא.
<שמחה זיזאק: רציתי להביא, שכחתי.
<אפי רוזן: אז למה אני הסתכלתי?
<אפי רוזן: אני מראה לאדוני, ברשותו.
<אפי רוזן: אתה רואה מה מופיעה תעודת הזהות שלו?
ישראל אייכלר: 89.
<אפי רוזן: 89 – מה זה אומר?
<אפי רוזן: מי שאינו אזרח ישראל ובא אלינו ומבצע המרה, אנחנו צריכים לתת בו סימנים, נכון?
<אפי רוזן: 89 זה אומר שזה מי שאינו אזרח המדינה.
<שלומית אבינוח-קואולמן: עכשיו מה אתה יכול להגיד לפרוטוקול?
<שמחה זיזאק: נכון, אני לא אזרח.
ישראל אייכלר: בסדר, אתה לא אזרח.
ישראל אייכלר: אז איך קיבלת פלסטיק אז?
<שמחה זיזאק: אז קיבלתי.
<שמחה זיזאק: לא יודע.
<שמחה זיזאק: כמו כולם.
<אפי רוזן: לא, זה ידוע.
<אפי רוזן: אגב, זה סימן ההיכר - - -
ישראל אייכלר: איך הוא קיבל לפני 10 שנים?
<אפי רוזן: אני חייב לבדוק את זה.
<אפי רוזן: יש את המייל שלי, אני אתן לך אותו.
<אליהו סוכרי: יש מלא חוצניקים שטוענים שהם למדו פה נהיגה וקיבלו רישיון.
<אפי רוזן: אין בעיה, אם הוא למד, אבל אחרי זה הוא הלך ועשה המרה נגיד בארצות הברית וקיבל רישיון אמריקאי והוא בא לפה שוב, אז הוא נחשב המרה.
<אפי רוזן: אתה מבין?
<אליהו סוכרי: ומי שבא לפה ללמוד הולך לעשות שיעורי נהיגה ועובר טסט.
<אליהו סוכרי: יש כזה דבר?
<אפי רוזן: אם הוא לא אזרח המדינה – לא.
<אליהו סוכרי: אין דבר כזה?
<אפי רוזן: אני לא יכול.
<אפי רוזן: שים לב, המערכת שלי, מערכת הנהיגה, בעצם איך אני מכיר אותך?
<אפי רוזן: כשאתה מגיע לגיל 16 אתה מוציא תעודת זהות.
<אפי רוזן: אני יכיר אותך מהיום שנולדת עם תעודת זהות.
<אפי רוזן: כדי לקבל אצלי מספר רישיון, מה שפותח את המחשב זה מספר תעודת זהות.
<אפי רוזן: הוא, דרך אגב, אין לו תעודת זהות.
<אפי רוזן: הוא לא בא אלי עם תעודת זהות, הוא בא אלי עם אשרת שהייה ואז איך הוא מופיע אצלי במחשב?
<אפי רוזן: עם שני זיהויים.
<אפי רוזן: הזיהוי הראשון זה ה-89, זה הסימנים שאני נתתי בו, שזה מקובל עלי ועל משטרת ישראל.
<אפי רוזן: אגב, ככה הם אוכפים; ויש לו למטה מספר אשרה, כשכל חצי שנה שהוא היה בא או יבוא, מעדכנים את זה.
<שלומית אבינוח-קואולמן: עכשיו תקבל כרטיס פלסטיק בהתאם לאשרת השהייה שלך.
<אליהו סוכרי: ומי ש - - - רישיון נהיגה?
<אפי רוזן: כן, כן, גם אתה נופל-.
<אפי רוזן: עד מתי יש לך אשרת שהייה בישראל?
<שמחה זיזאק: שנה, עשיתי באותו יום.
<אפי רוזן: אז שנה זה שנה.
<אליהו סוכרי: מי שיש לו אשרת שהייה יכול ללמוד פה נהיגה?
ישראל אייכלר: הוא אומר לך שלא כבר כמה פעמים.
<אפי רוזן: לא, לא, לא, רק אזרח.
<אליהו סוכרי: צריך להגיד להם - - -
<אפי רוזן: דרך אגב, אני עוד לא מתפלא משום דבר.
<אפי רוזן: אם אתה מכיר מקרים כאלה, אני מבקש להעביר אלי, כי אם יש איזה דרך ורגל בדלת, אני מכניס את כל הרגל, רק תגידו.
<אליהו סוכרי: כן.
ישראל אייכלר: תודה רבה למנהל רשות הרישוי, אפי רוזן, תודה רבה למשתתפים.
ישראל אייכלר: תודה רבה לשקד.
<אפי רוזן: תודה.
<אפי רוזן: אדוני, תודה רבה על היחס שנתת לבן שלי, זה לא מובן מאליו.
<אפי רוזן: אני מאד מודה לך.
ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את הישיבה של הוועדה לפניות הציבור בנושא פניות שקיבלנו בנושא הקשיים בהגשת בקשה לקבלת מלגת הבטחת הכנסה.
ישראל אייכלר: על פי הנתונים שקיבלנו ממשרד החינוך, מעמוס ידלין, מנהל אגף מוסדות תורניים, לגבי ההסדרים של הפעלת קבלת מלגת הבטחת הכנסה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לומר למען הפרוטוקול שאדם שלא עובד ולא עובד זכאי לגשת לביטוח לאומי וכשהוא מוכר כמובטל הוא יכול לקבל הבטחת הכנסה של 3,000 או משהו כזה שקל.
ישראל אייכלר: משום מה אברכים, במקום לגשת ולהיות מובטלים של ביטוח לאומי, הם לא רוצים לעשות את זה אז הם מקבלים רק 1,000 שקל הבטחת הכנסה - - -
<קריאה: 1,040.
ישראל אייכלר: 1,040, וגם זה טובה גדולה שבג"צ הפסיק את זה אחרי עשרות שנים שזה היה.
ישראל אייכלר: מדובר ב-10,000 משפחות שהם עניים ביותר, אנשים שאין להם שום הכנסה, אפילו רכב סובארו טרנטה הם לא יכולים להחזיק וגם את זה הפסיקו.
ישראל אייכלר: בגלל המשא ומתן הקואליציוני של יהדות התורה הממשלה שינתה את עמדתה והגיעו להסדר שלא יוכלו לטעון שהתקציב הזה לא שוויוני.
ישראל אייכלר: הסכום המרבי לסיוע עומד על 1,040 שקל שמופקד בחשבון לומד התורה ולא יעלה על סכום שנתי של 12,480.
ישראל אייכלר: אני ארצה שבהמשך תתייחסו לזה.
ישראל אייכלר: ממה נפשך?
ישראל אייכלר: אם אתם לא הולכים על שנה מעוברת, אלא על שנה לועזית, אז ממילא אין יותר מ-12 חודשים, אם אין יותר מ-12 חודש אז ממילא זה לא יותר מ-12,480.
ישראל אייכלר: מה צריכה להיות ההדגשה, 1,040 ולא יותר מ-12,480.
ישראל אייכלר: אני אבקש תשובה על זה.
ישראל אייכלר: המשרד האחראי ליישום החלטת הממשלה הוא משרד החינוך באמצעות קרן הסיוע ללומדי תורה קהל"ת.
ישראל אייכלר: אנחנו נרצה לדעת מה זה הקרן הזאת ואיך היא עובדת, מה הקריטריונים שהיא פועלת לגביהם, לפי מה היא מחליטה אם לתת או לא לתת למישהו את מלגת הבטחת ההכנסה.
ישראל אייכלר: כתוב שאין הגבלה על מספר האברכים שיוכלו לקבל סיוע, אבל ככל שיוגדל מספר הזכאים יורידו להם את הקצבה, כדי שלא תהיינה חריגות ממגבלת התקציב לנושא זה.
ישראל אייכלר: אני מאוד סקרן לדעת, לשאול את נציג האוצר, האם גם בהבטחת ההכנסה של הביטוח הלאומי יש הגבלה תקציבית שמעבר לכך אדם לא יכול לקבל את המלגה כי אחרים כבר אכלו את התקציב שלו.
ישראל אייכלר: אני רוצה לשאול את השאלות, כדי לתקן את זה, כדי להשוות את זה, שגם פה יהיה אותו דבר.
<שלומית אבינח: האוצר לא כאן - - -
ישראל אייכלר: הוא האוצר.
<יהודה מונסנגו: אני רשות המסים.
ישראל אייכלר: ראיתי משרד האוצר, אז חשבתי - - -
<שלומית אבינח: הם ענו, אבל אמרו שכל התשובות במשרד החינוך.
ישראל אייכלר: בכל אופן השאלה שלנו תעמוד על סדר היום ואנחנו חושבים שיש פה עוול ואפליה.
ישראל אייכלר: הייתה דרישה להביא אישור ממס רכוש על מצבת הנכסים של מבקש הבקשה ובת זוגו ואנחנו תיכף נשמע שהדבר הזה ייעשה באמצעות המחשבים שבין משרד החינוך לבין רשות המסים.
ישראל אייכלר: יש פה עוד משהו.
ישראל אייכלר: לגבי תקופת הזכאות, שנמשכת רק למשך חמש שנים לכל היותר החל מיום הזכאות.
ישראל אייכלר: אני רוצה לדעת אם זה גם אותו דבר בהבטחת ההכנסה הרגילה של ביטוח לאומי, ואם לאו, למה צריך להגביל את העניין לחמש שנים.
ישראל אייכלר: אם הוא עני ואם הוא לומד, אז מה, הוא מתעשר אחרי חמש שנים?
ישראל אייכלר: עוד שאלה נוספת, אני מבקש שתרשמו את זה, תשלומי מלגת לימודים שקיבל לומד תורה משנת 2011 עד 2014 - - -
<עמוס ציאדה: זו אותה שאלה למעשה.
ישראל אייכלר: זאת אומרת אלה שכבר קיבלו עכשיו כבר לא יוכלו לקבל, למרות שהייתה הפסקה.
ישראל אייכלר: והדבר הכי חשוב, עמוס, אדם שנולד לו ילד שלישי במשך השנה צריך לחכות שנה שלמה.
ישראל אייכלר: אין בזה שום היגיון, כי בשום מקום אחר אין דבר כזה.
ישראל אייכלר: או שתעשו ארבע פעמים בשנה או שכל זמן שלאדם יש ילד חדש, ילד שלישי, והוא עני הוא צריך לקבל כמו כל זכאי אחר בכל זכאות אחרת.
ישראל אייכלר: מה פתאום פה פעם בשנה סוגרים את הדלת בפני - - - אם היא תלד חודש אחד אחרי התאריך אז כל השנה הם לא יקבלו.
ישראל אייכלר: מדובר פה על 1,000 שקלים למשפחה עם שלושה ילדים.
ישראל אייכלר: יש לי פה עוד שאלות, מדוע המענה הטלפוני ניתן רק שמונה שעות בשבוע, שש שעות בבוקר ושעתיים אחר הצהריים.
ישראל אייכלר: בשום מענה טלפוני אחר במדינה לא מגבילים את זה לכמה שעות.
ישראל אייכלר: אם יש מענה טלפוני אז יש מענה טלפוני, אני מבין גם שזה מענה מוקלט, אז אין בעיה לתת את זה 24 שעות.
<עמוס ציאדה: לא, זה בוודאי קיים 24 שעות, המענה האנושי בשעות המצומצמות.
<עמוס ציאדה: יש מענה מוקלט, עם כל המידע 24 שעות.
<שלומית אבינח: יש הרבה תלונות שאין מענה, יש נטישת שיחות.
ישראל אייכלר: מי הם חברי ועדת קהל"ת, מה אופן הפנייה לוועדה, מי זכאי לפנות לוועדה, מה הקריטריונים - - -תיבדקנה הבקשות מעבר לתשעה באב ואנחנו רוצים לבקש בהמלצות להאריך את מועד הגשת הבקשות בגלל הבלגן שהיה ומתן אפשרות להגשת בקשות גם באמצע השנה, או בכל שעה, ואם קשה לכם, לפחות ארבע פעמים בשנה.
ישראל אייכלר: עוד דבר, אם שוללים פעם ראשונה, לא צריכה להיות שלילה גורפת, אלא אם הוא יהיה זכאי אז הוא יוכל לפנות פעם נוספת.
ישראל אייכלר: אלה ההמלצות.
ישראל אייכלר: כבר אמרתי את ההמלצות עוד לפני השאלות ולפני התשובות, כי אני רוצה להיות מאוד יעיל ומעשי.
ישראל אייכלר: אני רוצה לתת את רשות הדיבור למנהל אגף מוסדות תורניים, עמוס ציאדה, שמכיר את הנושא מ-א' ועד ת'.
<עמוס ציאדה: צהריים טובים.
<עמוס ציאדה: אני אתחיל קודם כל עם כללי הזכאות העיקריים ואז אני אנסה לעבור להשיב על כל השאלות של יושב ראש הוועדה, הרב אייכלר, אחת לאחת.
<עמוס ציאדה: אז עיקר הקריטריונים זה שלאברך ולבת זוגו יש שלושה ילדים, אין להם הכנסות או שההכנסות של שניהם ביחד לא עולות על 1,200 שקל בחודש ובמונחים שנתיים זה 14,400, יש מכפלה של 1,200 שקל כפול 12 חודשים.
<עמוס ציאדה: כשאני אתייחס לשאלה למה נקבע הסכום השנתי אני גם אגע בזה.
<עמוס ציאדה: היעדר נכס מעבר לדירה, כלומר לאברך מותר שיהיה הנכס שהוא גר בו, הדירה שהוא גר בה, אבל לא שני נכסים, כי למעשה אם יש לו עוד נכס הוא מפיק ממנו הכנסה.
<עמוס ציאדה: היעדר רכב, למעט קטנוע עד 125 סמ"ק וכמובן שלרכב לצרכים רפואיים אפשר להגיש בקשה.
<עמוס ציאדה: אנחנו אישרנו, הפעם האחרונה - - - לעשרות אברכים שהגישו בקשות אישרנו את ההחזקה של הרכב לצרכים רפואיים.
<עמוס ציאדה: השאלה, נדמה לי, של הרב אייכלר הייתה למה אנחנו כותבים שהסכום השנתי הוא 12,480.
<עמוס ציאדה: אני חושב שלא הייתה איזה שהיא מחשבה, דווקא המגבלה הייתה בצד של ההכנסות, כשאנחנו אומרים שלא 1,200 שקל לחודש המגבלה אלא 14,400, זה מה שאנחנו חשבנו שחשוב שינוסח כך.
<עמוס ציאדה: לדעתי זה גם הקלה מאוד משמעותית לאברכים, כי אם בעבר היו בודקים אברך כל חודש, אם בחודש אחד אברך הרוויח 1,250 שקלים, לא משנה ששלושה חודשים אחר כך הוא הרוויח 1,100 שקלים, השתכרו הוא או אשתו, הוא היה צריך להחזיר את אותו חודש.
<עמוס ציאדה: מה שאנחנו עשינו, אמרנו שכיוון שראיית הכנסות במדינה, הראייה של רשות המסים בוודאי, בחוק, היא ראייה שנתית, אנחנו ביקשנו שגם כאן נסתכל על האברך בראייה שנתית.
<עמוס ציאדה: לכן אברך שחודש אחד, וגם ממקרים שראינו, שאברך חרג ב-50 שקל, 20 שקלים, 30 שקלים, אנחנו לא נבקש ממנו להשיב את כספי המלגה.
<עמוס ציאדה: אני חושב שיש כאן הקלה והבנה למצב קיים או למצב שצריך להיות.
<עמוס ציאדה: אז אדרבא זה בצד המקל ואין כאן איזה משהו ש - - -
ישראל אייכלר: אני סומך עליך, כי אני לא הבנתי, אבל זה לא חשוב כי נראה לי שזו מכפלה פשוט - - -
<עמוס ציאדה: חד משמעית.
<עמוס ציאדה: בחוברת ש - - -
ישראל אייכלר: אבל אני לא אקח את זמנך בשביל להסביר, אני סומך עליך שזו הטבה ולא הכבדה.
<עמוס ציאדה: עוד משהו, בחוברת שהעברתי עם הגברת פה רשום שרק מי שהשתכר מעל 14,400 אני מתחיל לבדוק אותו חודשים ואז אם הוא חרג מהתקרה השנתית אפילו, כלומר חודשים ודאי שאני לא אקח לו שום דבר, אפילו שהוא חרג בהם, אבל אם הוא עבר את התקרה השנתית, רק אז אני אתחיל לבדוק אותו חודשים ורק באותם חודשים שהוא חרג אני אקח לו.
<עמוס ציאדה: כלומר עד 14,400 כמה שהרווחת לא משנה.
<עמוס ציאדה: בין 14,400 ל-30,000 שקל אני אתחיל להסתכל על החודשים.
<עמוס ציאדה: אם חרגת חודש, חודשיים, שלושה, כי נגיד קיבלת איזה בונוס, פתאום בן אדם הלך לעבוד במשרה מלאה וקיבל משכורת, אני אקח לו את אותם חודשים.
<עמוס ציאדה: אני חושב שההסדר הזה הוא הרבה יותר מקל וראוי לעומת ההסדרים הקודמים ואני חושב שהיה לנו, לעובדי היחידה, חלק בו.
<עמוס ציאדה: אני רשמתי את השאלות שנרשמו, אני מקווה שאני עונה עליהן לפי הסדר.
<עמוס ציאדה: נכתב שתקופת הזכאות היא לא יותר מחמש שנים.
<עמוס ציאדה: בנושא הזה זו קצת פחות אמירה שלנו, אבל אני חושב שמי שקבע את הקריטריונים, גם בממשלה, זה הגיע מהאמירה הזו, אם אני לא טועה, אבל בכל אופן גם אם זה לא הגיע אני אסביר מאיפה זה הגיע.
<עמוס ציאדה: בשנת 2010 בג"צ פסל את ההסדר הראשון, זה שהיה בשנות ה-80, וישבה ועדת גבאי וקבעה את הקריטריונים - - - ואמרה שכרגע זו מלגת לימודים לעידוד השתלבות בתעסוקה.
<עמוס ציאדה: בין היתר היא אמרה שהזכאות היא לחמש שנים בלבד.
<עמוס ציאדה: בא בג"צ בשנת 2014 ופסל שוב את ההסדר.
<עמוס ציאדה: באו המשפטנים ואמרו, ממש בדיון משפטי, אם את ההסדר הקודם שהגביל לחמש שנים בג"צ פסל, אנחנו כאן עושים הסדר חדש, אם ההסדר החדש יהיה עוד יותר מקל, בוודאי זו תהיה עילה שכנראה די מהר בג"צ יפסול שוב את ההסדר.
ישראל אייכלר: זה שבג"צ יפסול אני בטוח גם עכשיו.
ישראל אייכלר: כל מה שנגד יהודים חרדים בג"צ יעשה וכל מה שבעדם הוא יהיה נגדו.
ישראל אייכלר: אין שום ספק בזה.
ישראל אייכלר: רק שחבל להתייפייף כלפיו, השאלה היא רק כלפי השוויון כלפי הבטחת הכנסה אחרת.
<עמוס ציאדה: קודם כל הדיון הוא משפטי.
<עמוס ציאדה: אז זה נכון, שם זה לא קיים - - -
ישראל אייכלר: בדיוק, אם זה לא קיים, אז זו אפליה, זאת גזענות, זה הכול.
ישראל אייכלר: אם יש השוואה, אני מבין, אבל אם יש סתם, בגלל שהם אברכים צריך לפגוע בהם?
ישראל אייכלר: כדי למצוא חן בעיני הבג"צ?
ישראל אייכלר: אפילו בטורקיה זה כבר לא עובד.
<עמוס ציאדה: זה משהו שאני לא - - -
ישראל אייכלר: אני לא מדבר אליך, אני אומר את זה לפרוטוקול.
<עמוס ציאדה: זו לא הייתה החלטה שלנו, אני רק אומר שבהקשר של הבג"צ הייתה עתירה לפני שבועיים בערך, היינו בבית משפט, וישמח הרב אייכלר לדעת שבג"צ דחה את העותרים, אמר להם, 'יש חקיקה כרגע, אנחנו לא רואים שום מקום להתערב'.
<עמוס ציאדה: מה שמובן, ברגע שהחקיקה תסתיים אני חושב שלא תהיה פה התערבות נוספת.
<עמוס ציאדה: כלומר אחת הבעיות הייתה שמדובר כאן במשהו שחולק כתמיכות וברגע שזה יהיה בחוק אז זה יוסדר במסגרת ההעדפה של המדינה והכול.
ישראל אייכלר: עד היום, בפעם הקודמת, זה היה כתמיכות, זה לא היה בחוק?
<עמוס ציאדה: אפילו פחות מתמיכות, כי זה אפילו לא פורסם להערות הציבור.
<עמוס ציאדה: זה היה איזה שהוא הסדר, סיכום עם ועדת העבודה והרווחה, זה אפילו יותר חלש מתמיכות במובן מסוים, זה אפילו לא עבר את כל המסננת של - - -
ישראל אייכלר: אז אני מקווה שעכשיו זה כן יהיה בחקיקה מסודרת, שלא יהיה שום - - -
<עמוס ציאדה: כן, יש פה הצעה שהוגשה ואומרים לי שזה אמור לעבור בחודשים הקרובים.
<עמוס ציאדה: אבל באמת חשוב להבין שאם ההסדר הקודם, שאמר חמש שנים, ולא יודע כרגע למה זה לחמש שנים, זה אולי מה שסיכמו חברי הכנסת בשנת 2010, תחילת 11', אז לבוא ולהגיד עכשיו שזה לא מוגבל אחרי שזה נפסל, זה קצת בעייתי לתת הסדר יותר מקל.
ישראל אייכלר: אפשר, למשל בחקיקה, להוציא את הסעיף הזה של חמש שנים?