GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל אייכלר: וכולנו רוצים שני דברים – א', שחס וחלילה לשום מטוס לא יעלה שום דבר שעלול לפוצץ אותו.
<קריאה: אבל הם היו איתו בטיסה.
<קריאה: הם היו בטיסות.
ישראל אייכלר: כולנו.
ישראל אייכלר: אני ראיתי את התמונה של המטוס במצרים שנפל בסיני, הלב שלי נקרע, בגלל שחשבתי איך שזה בוער ו-150 אנשים נשרפים שם על לא עוול בכפם.
ישראל אייכלר: מצד שני, ברור שאנחנו רוצים לשמור על כבודו של כל אדם.
ישראל אייכלר: ואני דווקא כיהודי חרדי מרגיש הרבה הרבה פעמים מה זה נקרא כשאתה מגיע למקומות, לא בשדות התעופה ולא בעניין התעופה, בנושאים אחרים, כשאתה מגיע למקום שלא אוהבים אותך.
ישראל אייכלר: לכן אני מבין את הרגשתכם.
ישראל אייכלר: בין זה לזה, נמצאים האנשים הטובים האלה, שהם בסך הכל רוצים שכל נוסע יגיע בבטחה, בשלום, מאיפה שהוא בא עד שהוא נוסע.
ישראל אייכלר: ולכן הוועדה מבקשת לאפשר את הבידוק השוויוני, כמה שאפשר לדעת שכל אדם וכל אזרח ייבדק באופן שוויוני.
ישראל אייכלר: שוויוני זה נקרא – לשמור על כבוד האדם.
ישראל אייכלר: הוועדה מברכת על העובדה שהורידו את העניין של המזוודות למטה.
ישראל אייכלר: היינו באמת בסיור עוד כשהייתי חבר בוועדת הכלכלה, היינו שם בסיור עם חבר הכנסת אחמד טיבי, והמנכ"ל של שדה התעופה הראה לנו, ואז זה היה עניין עתידי – עוד מעט לא יהיה דבר כזה פתיחת מזוודות, הכל ירד למטה – וזה היה דבר חשוב מאוד.
ישראל אייכלר: צריך למצוא דרך גם בבידוק האישי שעושים, שאם יש איזשהו צורך בבדיקה נוספת, שזה ייעשה באופן מכובד.
ישראל אייכלר: שאדם לא ירגיש שבגלל שהוא זה ולא אחר, לכן עשו לו את זה, אלא בגלל שרוצים לבדוק את המזוודה.
ישראל אייכלר: זה לגבי הארץ.
ישראל אייכלר: בחוץ לארץ אנחנו נעביר למר חיים צור את הפניות של החברים, של הפונים שהיו פה.
ישראל אייכלר: אתה תבדוק את זה באופן אישי.
ישראל אייכלר: תן להם תשובה ותיתן לנו תשובה.
<חיים צור: הם קיבלו תשובה, לדעתי.
<מריה ג'מאל: התשובה היא – הנהלים.
<מריה ג'מאל: ככה זה לכולם, אני חושבת.
<מריה ג'מאל: לא?
<איוב אלבאז: אותה תשובה – אל על פועלת על פי הנחיות - - -
<אלין חורי: הבן שלי אמרו לו – 'אלה ההנחיות, אסור לנו לעשות לכינור שלך שיקוף.
<אלין חורי: אלה הן ההנחיות, אתה צודק, אתה מדבר פילוסופיה' - - -
<מריה ג'מאל: אז זו התשובה שתקבל.
<איוב אלבאז: לא, לא, אני קיבלתי את הביקורת, שזאת התגובה שלהם.
ישראל אייכלר: אז בוא נאמר ככה, אם התשובה הקודמת סיפקה אותך, הרי לא היית פונה אלינו.
ישראל אייכלר: אני רוצה תשובה שתספק גם אותנו.
<אלין חורי: גם אותי.
ישראל אייכלר: שתיבדק באופן אנושי.
<קריאה: לבחון שוב את הדברים.
ישראל אייכלר: ושוב, אני מדגיש, חבר הכנסת מערוף, אני לא יודע אם אתם תסכימו איתי, חבריי, אני לא מעוניין ולא רוצה שהם יספרו לי מהם השיקולים הביטחוניים.
ישראל אייכלר: אני רק רוצה – איך הם מונעים פגיעה בזכויות האדם ובכבוד האדם, בין אם הוא יהודי, חרדי, חילוני, ערבי, ספרדי ואשכנזי.
יוסף ג'בארין: לא להשפיל.
ישראל אייכלר: אני רוצה להגיד לכם, שהיה פה חבר כנסת אחד, שהוסיף לשמו את 'הכהן', כי הוא היה כהן.
עבדאללה אבו מערוף: כרמל שאמה.
ישראל אייכלר: וזה לא עזר לו.
ישראל אייכלר: אז יש מצב, שהרבה אנשים מרגישים, והוא לא חייב להיות ערבי בשביל זה.
ישראל אייכלר: זו מציאות כזאת שקיימת.
ישראל אייכלר: אגב, זה בכל חברה.
ישראל אייכלר: אתה חושב שבניו יורק הם לא מסתכלים?
ישראל אייכלר: לכן הוועדה מברכת על החברים שהגיעו לכאן, גם על הפונים, ואנחנו נחכה לתשובות ונהייה איתכם בקשר.
ישראל אייכלר: ביקש חבר הכנסת ג'בארין שנעשה אולי פעם סיור.
ישראל אייכלר: אנחנו נכניס את זה לתוכנית העבודה, נראה מתי זה יהיה, ואנחנו מאוד נשמח לשרת את כולכם.
ישראל אייכלר: תודה שבאתם, תודה לכולכם, תודה לכם.
ישראל אייכלר: כן, אפשר להיכנס לאתר הוועדה לפניות הציבור, לראות את המסמך, מסמך נוקב, שאף אחד עוד לא עשה את זה.
ישראל אייכלר: כל משרדי הממשלה והעיריות, אין להם עניין להוציא את זה, אבל בהערכה שנעשתה כבר ב-2011 מתברר שמתוך 1,100,000 דירות שזקוקות לחיזוק רק 10,000 דירות נעשו ונוספו עוד 6,500.
ישראל אייכלר: למעשה עד כה בוצע בפועל רק 1.5% מכלל דירות שבפוטנציאל לתמ"א 38 בארץ, כמעט 50% מהפרויקטים בארץ הם בתל אביב, יותר מ-30% הם במחוז מרכז, בירושלים רק 1.3%, בדרום 7.5% ובצפון 0.5%.
ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים ממשרד השיכון, עוד לפני הדיון, לבצע רישום מדויק של הפרויקטים בביצוע ולעקוב אחרי התהליכים האלה ולא לחכות שמכון המחקר של הכנסת יאסוף את כל הנתונים.
ישראל אייכלר: אנחנו ניתן לאנשים שהגיעו לכאן להעלות את הבעיות והן רבות.
ישראל אייכלר: הדוברת הראשונה תהיה פונה, פרידה קאופמן מרעננה.
ישראל אייכלר: אני רוצה להגיד לצופים בבית שהדיון הבא יהיה בעוד חודש בערך, מי שיש לו בעיות בעניין תמ"א 38 יכול לפנות לוועדה בדואר, במייל, , או לפקס 02-6408931.
ישראל אייכלר: הגב' קאופמן, בבקשה.
<פרידה קאופמן: שלום.
<פרידה קאופמן: שמי פרידה קאופמן, אני כבר ארבע שנים מחוץ לבית.
<פרידה קאופמן: אני לא מבינה איך עשו חוק שלא הסבירו את החוק כמו שצריך.
<פרידה קאופמן: כל אחד יכול לבוא ולהחתים את הדיירים ופשוט מאוד משאירים דיירים בתוך אתר בנייה, העירייה לא מתערבת, העירייה לוקחת המון כסף מהיזם, שהיזם משלם לה, אבל כשהיא צריכה לפתור את הבעיה אז היא מתנערת.
<פרידה קאופמן: איך ייתכן שאם אני צריכה לשלם מסים אני סוג א' ואם אני צריכה לקבל תשובות אני סוג ג'.
<פרידה קאופמן: אף אחד לא מתייחס אליי, גמרו לי את החיים.
<פרידה קאופמן: ארבע שנים אני מחוץ לבית, אני עובדת רק בשביל שכירות, אני לא יכולה לתקן שיניים, אני לא קונה לעצמי אפילו כוס מים בחוץ.
<פרידה קאופמן: אני לא מבינה את החוק הזה.
<פרידה קאופמן: אני רוצה להבין מי אמור לתת תשובות.
ישראל אייכלר: מה הסיבה שזה ארבע שנים כבר?
ישראל אייכלר: היזם או המחתים - - -
<פרידה קאופמן: היזם עדיין לא גמר אצלנו את הבניין.
<פרידה קאופמן: כשאני באה לרעננה, לעירייה, אז הם אומרים 'אנחנו רוצים לעשות קודם שאת תוכלי להיכנס לדירה', כשאני שואלת את השאלות היא לא מביאה תשובות, היא פשוט מאוד לא מביאה תשובות.
<פרידה קאופמן: אני שואלת למה הוא לא גמר את הבניין, למה זה לא גמור, הוא קיבל טופס 4, הוא קיבל את האישורים, למה הוא לא גמר?
<פרידה קאופמן: אבל אנחנו צריכים לשלם ארנונה כפול.
<פרידה קאופמן: אני לא מבינה למה.
<פרידה קאופמן: אם הבניין לא גמור למה אנחנו צריכים לשלם כפול?
<פרידה קאופמן: בשביל לשלם אנחנו סוג א', בשביל לקבל תשובות אנחנו לא, אנחנו סוג ג'.
<פרידה קאופמן: איך ייתכן דבר כזה.
<פרידה קאופמן: זה חוק בשביל להרוס בני אדם.
<פרידה קאופמן: אני לבד, אני לא נשואה, אין לי ילדים, אין לי כבר חיים ואני יכולה להביא לך מלא כאלה.
<פרידה קאופמן: פשוט מאוד, איך בן אדם יכול לבוא להחתים אנשים, לקחת לעשות תמ"א, ואחרי חצי שנה, ארבעה חודשים, שמונה חודשים, הוא פשט רגל.
<פרידה קאופמן: מה, הוא לא יודע לאן הוא נכנס?
<פרידה קאופמן: מה הוא אמור לעשות?
<פרידה קאופמן: איך הוא אמור לעשות?
ישראל אייכלר: מי החתים אתכם על ה - - -
<פרידה קאופמן: אף אחד לא הכין אותנו, פשוט מאוד באו ואמרו 'אנחנו נעשה לכם אמריקה, אנחנו נשפץ לכם את הדירות', לא ידענו מה זה החוק.
<פרידה קאופמן: כשאני הבנתי מה זה החוק, כשאני הבנתי מי הוא היזם הזה, אז אני רצתי וביקשתי, התחננתי לכולם, 'אני רוצה לצאת ממנו, אני לא רוצה איתו עסק', וכל אחד שכנע אותי 'תני לו צ'אנס, תני לו הזדמנות'.
<פרידה קאופמן: מה הוא עשה?
<פרידה קאופמן: הוא לקח אותי לפתח תקווה, למקרקעי מדינה, לפני שנתיים וחצי, שאני לא נותנת לו מפתח להיכנס.
<פרידה קאופמן: הוא נכנס אליי הביתה, הוא הרס לי הכול, את נשמתי הוא הרס, אני כבר לא צריכה לחיות.
<פרידה קאופמן: הרסתם לי את החיים, את החיים הרסתם לי.
<פרידה קאופמן: רק תקברו אותי כבר, אין לי כוח, אני צריכה להתחיל מאפס, אין לי מאיפה.
<פרידה קאופמן: איך ייתכן שאני לא יכולה לקבל תשובה מאף אחד?
<פרידה קאופמן: למה?
<פרידה קאופמן: אני אזרח פשוט, אני משלמת, אני שומרת על החוקים, למה היזמים לא שומרים על החוקים?
<פרידה קאופמן: אתם יודעים מה הם עושים?
<פרידה קאופמן: מה זה הדבר הזה?
ישראל אייכלר: אני תיכף אתן לאהוד לתת לנו סקירה על כל הבעיות, בתמצית, אבל פה כתוב - - -
<פרידה קאופמן: אתה בא לעיריית רעננה, העירייה אומרת לך 'את חתמת איתו', אבל בשביל לקחת כסף אני לא חתמתי.
ישראל אייכלר: אגב, גם במשרד האוצר אמרו לי שאנשים חותמים ואחר כך באים בטענה והם לא יודעים - - -
<פרידה קאופמן: אבל לא הסבירו את החוק הזה.
<פרידה קאופמן: איך אנחנו יכולים לדעת מי זה הפושע שבא להחתים אותנו?
<פרידה קאופמן: איך זה יכול להיות?
ישראל אייכלר: אני רוצה לציין, מה שציינו פה במחקר ומידע של הכנסת, שב-2014 כבר הודיעו במשרד השיכון שמכינים מדריך לאזרחים, שכל אזרח יידע מה הוא צריך לבדוק.
ישראל אייכלר: מ-2014 נכון להיום משרד הבינוי והשיכון עדיין מכין את המדריך לדיירים, זה נמצא בשלבי עריכה מתקדמים.
ישראל אייכלר: לפי דוח המבקר, המשרד הטיל את כתיבת המסמך על הממונה על חיזוק מבנים במשרד, משרה שאוישה לאחרונה, וציין שהכנת המדריך צפויה להסתיים במסגרת תכנית העבודה לשנת 2016.
ישראל אייכלר: אני ממש לא מבין מה כתוב פה.
<פרידה קאופמן: אני רוצה לשאול, איך ייתכן שחמש שנים הוא עוד לא גמר אצלנו בנייה?
<פרידה קאופמן: איך ייתכן חמש שנים?
ישראל אייכלר: אולי ניתן לאהוד בקר, ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, להסביר לנו.
ישראל אייכלר: תן לנו סקירה קצרה, איך הגיעה הגברת למצב כזה והיא לא היחידה בכל הארץ.
<אהוד בקר: תודה, היושב ראש.
<אהוד בקר: אני אדבר בקצרה על מה שהתבקשנו לעשות ונסקור את מה שביקש היושב ראש.
<אהוד בקר: כמו שנאמר, תמ"א 38, שאושרה ב-2005, תוקנה מספר פעמים, אנחנו התמקדנו בכתיבה בחיזוק המבנים וספציפית גם בזכויות הדיירים, כמו שעלה כאן.
<אהוד בקר: ניתן לומר, בנוגע לכל ההסדרה של זכויות דיירים, שאין כיום הסדרה ייעודית לטיפול בקשיים ובסכסוכים שנוגעים לזכויות דיירים ועולים במהלך העבודות.
<אהוד בקר: ככלל הסכסוכים האלה אמורים להתיישב, כמו התקשרויות חוזיות אחרות, בבית המשפט.
ישראל אייכלר: זה ארבע שנים תור.
<פרידה קאופמן: סליחה, שאלה.
ישראל אייכלר: סליחה, לא, הוא באמצע הסקירה.
<פרידה קאופמן: אני רוצה לשאול למה הממשלה הכניסה אותי, שאני צריכה ללכת לבתי משפט?
<שלומית אבינח: הוא נציג הכנסת.
ישראל אייכלר: הוא נציג הכנסת שעשה סקירה, הוא רוצה לספר לנו.
<שלומית אבינח: אני אתן לך לקרוא את מה שהוא כתב.
<פרידה קאופמן: אני צריכה ללכת לבתי משפט לחכות לצדק.
ישראל אייכלר: אני מציין לפרוטוקול שידוע שתיקים אזרחיים בבתי המשפט זה מינימום ארבע-חמש שנים, כך שאם המערכת מכניסה את האזרחים האלה, האזרחים התמימים, אל תוך המערכת של בתי המשפט, שזה מקום לעורכי דין ולעשירים, לעמוד ויש להם מרחב נשימה כלכלי, לאנשים האלה אין מרחב נשימה כלכלי.
ישראל אייכלר: אולי באחת המסקנות צריך ליצור איזה גוף שיטפל ספציפית במשפטים של תמ"א 38 מטעם בית המשפט.
ישראל אייכלר: כמו שיש בית משפט לתביעות קטנות, שיהיה בית משפט, ומדובר פה במיליון בתים, לעניין של תמ"א 38.
ישראל אייכלר: שופט, כמו המפקח, שקיבל סמכויות.
<אהוד בקר: אני אסקור עוד רגע כל מיני פתרונות שמשמשים היום לדברים אחרים, או הצעות חוק מתגלגלות שאפשר אולי ליישם אותן להקשר הזה.
<אהוד בקר: אני רק אוסיף שיש מקרים שבהם פונים לגישור או לתהליכים אחרים, אבל זאת לא הסדרה מיוחדת, אלא זה תהליך וולונטרי של הדיירים עם היזם, שהם צריכים להיות בהסכמה עליו ולפנות אליו ביוזמתם.
<אהוד בקר: כאמור, אני אסקור עכשיו כמה מנגנונים שאמורים להגן על זכויות של דיירים, או בשלבים אחרים של עבודת התמ"א, פרט לעבודות עצמן, או לדברים שהם לא התמ"א 38 ואולי אפשר ליישם אותם גם לזה.
<אהוד בקר: דבר ראשון, כפי שציינת, יש את המפקח על הבתים המשותפים במשרד המשפטים, שהוא היום בעל סמכות לקבל החלטות במקרים שיש דייר סרבן, בשלב החתימות, בתחילת העבודות.
<אהוד בקר: לפי מה שהם הסבירו לי, אין להם כיום את האפשרות לקחת חלק בסכסוכים בשלב מתקדם יותר.
<אהוד בקר: בנוסף לכך, באוגוסט 2016 התקבל בכנסת חוק הרשות להתחדשות עירונית, שלמיטב ידיעתי עוד לא קמה, והיא כוללת בתוכה מינוי של ממונה על פניות הדיירים, שהוא אמור קצת להקל על העבודה מול בתי המשפט, הוא מברר פניות שמגיעות אליו וההחלטות שלו, יש להן כוח כמו מה שנקרא ראיה לכאורה בהליכים משפטיים, זה אמור לסייע להליכים להתקדם.
ישראל אייכלר: והממונה מהחוק להתחדשות עירונית יוכל לפעול גם לגבי תמ"א 38?
<אהוד בקר: תמ"א 38 היא אחת מאמצעי ההתחדשות העירונית שמוגדרים בחוק.
ישראל אייכלר: זאת אומרת הוא יוכל להתערב ויוכל ל - - -
<שלומית אבינח: כשיקום.
<אהוד בקר: לפי החוק כן.
ישראל אייכלר: יש עוד דברים?
<אהוד בקר: כמו שגם הוזכר כאן, יש יזמים ומארגני עסקאות, שפונים לדיירים ומחתימים אותם.
<אהוד בקר: היום אין מגבלה על משך ההתקשרות ואורך ייפוי הכוח שניתן לאותם קבלנים על ידי הדיירים.
<אהוד בקר: יש הצעת חוק ממשלתית שעברה קריאה ראשונה ומטרתה לקבוע מגבלות לברירת המחדל של ההתקשרות, אבל זה בעסקאות של פינוי-בינוי.
<אהוד בקר: זה גם מסדיר את המקצועות שיכולים לקחת חלק באסיפת החתימות.
<אסתי ורהפטיג בס: אפשר תיקון כאן?
<אסתי ורהפטיג בס: אני ממשרד המשפטים, אנחנו יזמנו את הצעת החוק.
<אסתי ורהפטיג בס: הצעת החוק עוסקת במארגנים ולא ביזמים, זה שני שלבים שונים.
<אסתי ורהפטיג בס: אני אוכל להרחיב בהמשך, אבל זה לא עונה על הקושי שהגברת פה מתארת, זה בעצם על השלב שלפני.
<אסתי ורהפטיג בס: ולעניין תמ"א 38, ההצעה כן תחול גם על התמ"א.
<אסתי ורהפטיג בס: בעקבות הערות של הייעוץ המשפטי בוועדה כן הוחלט בשלב הזה להרחיב גם לתמ"א 38.
ישראל אייכלר: שזה יחול גם על תמ"א 38?
ישראל אייכלר: על היזמים וגם על ה - - -
<אסתי ורהפטיג בס: לא, על המארגנים בפינוי-בינוי ובתמ"א 38, אבל רק על מארגנים ולא על יזמים כרגע.
ישראל אייכלר: למה לא על היזמים?
ישראל אייכלר: אותו היגיון שצריך - - -
<אסתי ורהפטיג בס: אני אוכל להרחיב על ההצעה, אם אתם רוצים, אבל - - -
<אהוד בקר: אם אפשר אני אוסיף שאלה.
<אהוד בקר: כשדיברנו עם משרד המשפטים הוסבר לנו שזה יכול לחול על תמ"א 38/2, ולא 1, שהיא חיזוק המבנים, שזה הנושא שאנחנו דנים בו.
<אהוד בקר: אז אני מעלה את זה להתייחסותך.
ישראל אייכלר: תיכף נשמע למה אי אפשר.
ישראל אייכלר: מאוד חשוב שזה כן יהיה אפשר.
ישראל אייכלר: אנחנו נרצה בדיון הבא לסכם תשובות מעשיות לאזרחים, שלא ייפלו בין החוקים.
<אהוד בקר: אני אוסיף עוד ממש שני סעיפים.
<אהוד בקר: בנוגע לקבלנים עצמם.
<אהוד בקר: כיום אין דרישה להכשרה מיוחדת לקבלנים בנושא תמ"א 38 כתנאי לכך שהם יבצעו פרויקטים כאלה.
<אהוד בקר: צריך לציין שיש קורס היום, שמארגנים משרד הבינוי והשיכון והתאחדות בוני הארץ, זה קורס רשות לקבלנים שעוסקים בנושא.
<אהוד בקר: הוא נותן להם ידע רלוונטי והרשימה של בוגרי הקורס מתפרסמת באתר המשרד ובאתר ההתאחדות, כך שדיירים שמעוניינים בכך יכולים לפנות אליהם.
<אהוד בקר: בנוסף יש את המדריך שציינת, שכפי שאמרת, בדוח המבקר נכתב שהוא אמור להיות מוכן עד סוף 2016.
<אהוד בקר: אני אציין בסוף שגם הממשלה וגם מבקר המדינה העלו בהחלטות שלהם או בדוחות ביקורת שהרשויות המקומיות יכולות להקים מנהלות עירוניות להתחדשות עירונית, שיסייעו לדיירים, או במתן מידע, בקורסים וכדומה, או בליווי שלהם בתהליכים של תמ"א 38, או בהריסה ובנייה חדש או בחיזוק.
<אהוד בקר: יש צעדים נוספים שהרשויות יכולות לנקוט בהם.
<אהוד בקר: אפשר לראות כבר היום שגם השירות הקהילתי במשרד הרווחה מציע שירותים כאלה והעובדים שלו מלווים אלפי אנשים ברחבי הארץ ויש עיריות שיש בהן כבר מנהלות להתחדשות עירונית.
<אהוד בקר: אם אפשר לקחת כדוגמה את עיריית ירושלים, שיש כאן נציגה שלה, שפועלים בתחום הזה.
<אהוד בקר: משרד הבינוי והשיכון גם הוציא עכשיו קול קורא שאמור לעודד רשויות מקומיות להקים עוד מנהלות כאלה.
ישראל אייכלר: יש לי שאלה אליך, שמת לב אצל הרשויות התלהבות לתמ"א 38 או להיפך?
<אהוד בקר: כשמסתכלים על הגורמים בעד ונגד תמ"א 38 אני יכול להגיד שבמהלך הדיונים בעבר עלו התנגדויות מצד הרשויות מכיוון שלתמ"א 38 יש קשיים תכנוניים על התשתית העירונית ועל ה - - -
ישראל אייכלר: שמוסיפים עוד שתי קומות לכל בניין?
<אהוד בקר: שמוסיפים עוד קומות, עוד דירות לכל בניין, זה מעיק על התשתיות המקומיות ולאו דווקא עולה באותו קנה עם התכניות של העירייה למקור.
ישראל אייכלר: זאת אומרת ראש העיר יצטרך לעבוד קשה יותר קצת, אז הוא לא רוצה.
ישראל אייכלר: לא אכפת לו שחסרות אלפי דירות במדינה.
ישראל אייכלר: לא כל ראשי הערים, אגב, יש ראשי ערים כאלה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לבקש מעוד פונה, יעקב פרטיג.
<יעקב פרטיג: תודה על רשות הדיבור.
<יעקב פרטיג: אני מתנצל שאיחרתי, אבל אני מקווה שלא פספסתי.
<יעקב פרטיג: יש לי בשורה היום בשביל כל הירושלמים.
<יעקב פרטיג: מילה אחת על עצמי, אני יושב ראש לשעבר מינהל קהילתי בוכרים גאולה ובתוקף תפקידי הייתי הרבה בוועדה מחוזית בעניין תמ"א 38.
<יעקב פרטיג: הצטרפתי לאחד הערעורים של חברים נוספים ואחד הערעורים היה נגד ההחלטה של עיריית ירושלים לשדרוג הנדסי מלא.
<יעקב פרטיג: אם אתה רוצה 2.5 קומות, רק אם תעשה שדרוג הנדסי מלא.
<יעקב פרטיג: ההחלטה הזו בוטלה בערער שהוגש למועצה ארצית לתכנון, מונח לפניי החומר, ההחלטה הזאת בוטלה.
<יעקב פרטיג: זאת אומרת שכל מי מירושלים שמגיש היום בקשה והבקשה תהיה בסדר, זאת אומרת זה לא אוטומטית, יש הבדיקות של העירייה, אבל הוא יכול להגיע עד 2.5 קומות בבניין גדול ו-2 קומות בבניין קטן, בניגוד למה שהיה בעבר, ש-2.5 קומות היה מותנה רק בשדרוג הנדסי מלא.
<יעקב פרטיג: גם מבחינת משך הזמן של הבנייה וגם העלויות זו בשורה טובה.
<יעקב פרטיג: ההחלטה הזאת יצאה ב-27 באוקטובר, עד היום פנה מישהו, יושב לפניי מהנדס, ביקש מהעירייה להתייחס לתמ"א 38 בלי שדרוג הנדסי ואמרו לו 'זה רק בכל הארץ', אבל זה לא כלשון ההחלטה, יש לי פה את ההחלטה, תוכלו לקבל העתק.
<יעקב פרטיג: ואני מבקש מהוועדה הנכבדה שתורה לוועדה מחוזית לפרסם את ההחלטה החדשה ולהגיד כמה זמן זה ייקח משום שהיום הסמכות היא בוועדה מחוזית ולכן הוועדה המחוזית צריכה לקבוע כללים חדשים או תכנית חדשה, לבטל את הדרישה של תמ"א 38 לשדרוג הנדסי מלא.
ישראל אייכלר: למה בירושלים יש רק 1.5% של תמ"א 38 בעוד שבתל אביב יש 50%?
ישראל אייכלר: כך יש לנו פה במידע שקיבלנו.
<ידידיה סינשלום: יש משהו יותר קשה מרעידת האדמה, זה השכנים.
<ידידיה סינשלום: לי יש 50 תיקים של תמ"א 38.
ישראל אייכלר: שאלתי למה רק 1.5% ב - - -
<ידידיה סינשלום: אני מסביר.
<ידידיה סינשלום: על 50 תיקים שאני הגשתי רק 30 עברו ו-20 תקועים בגלל השכנים.
ישראל אייכלר: זאת אומרת שכנים לא רוצים?
<ידידיה סינשלום: השכנים רוצים, אבל לא עם הבן האדם הזה ובן אדם אחר, יש כל מיני דרישות שמעכבות את ההחלטה הסופית.
<יעקב פרטיג: יש לי עוד הערות.
<יעקב פרטיג: לפי החלטה של תמ"א 38, 10038, זה מכוון אולי לכל הארץ, שבניין שעשו בו תוספת או שינויים אחרי 2005, הוא לא זכאי לתמ"א 38.
<יעקב פרטיג: אני מבין שכוונת המחוקק, כי בוודאי כשהוא עשה איזה שינוי בבניין הוא בטח שדרג את כל הבניין מבחינה הנדסית.
<יעקב פרטיג: לצערנו הדבר לא נכון והמציאות טופחת על הדברים האלה.
<יעקב פרטיג: במקרה פגשתי קבוצה של אנשים בשמואל הנביא, הם סיפרו לי שהם רוצים לעשות תמ"א 38.
<יעקב פרטיג: אנשים קשי יום, שלוש כניסות, לא משנה, ואני אומר להם 'אבל הגישו פה תכנית שינויים', מה זאת אומרת?
<יעקב פרטיג: דייר הגיש תכנית שינויים בקומת הקרקע, ההתייחסות של הרישיון הייתה רק לקומת הקרקע ולא התייחסה בכלל לחיזוק, הבניין הזה בלי חיזוק.
<יעקב פרטיג: למה ייגרע גורל השכנים האלה שלא יקבלו?
<יעקב פרטיג: יש פה משהו אבסורדי.
<יעקב פרטיג: בן אדם שבונה מרפסת בלי רישיון, אז הוא יבוא לוועדה ויגיד 'אני רוצה תמ"א 38', יגידו לו 'בסדר, תפרק את המרפסת', אבל הבן אדם הזה שבנה עם רישיון בקומת הקרקע והוא לא חיזק, הבניין שלו נפסל לתמ"א 38.
<יעקב פרטיג: אני חושב שזה לא צדק, זה אי צדק וחייבים לתקן אותו.
ישראל אייכלר: אני רוצה לבקש מרשם הקבלנים, אמנון כהן, הועלו פה טענות קשות על קבלנים ויזמים שלוקחים על עצמם את תמ"א 38 ואחר כך הם פושטים את הרגל באמצע, אין להם את המקצועיות הדרושה ואין פיקוח עליהם מי יכול להיות יזם ומי לא.
אמנון כהן: ברשות
אמנון כהן: כם אני אעשה קצת סדר.
אמנון כהן: לגופו של עניין, רשם הקבלנים כרגולטור לא מקיים רגולציה כלפי יזמים, לצורך העניין, אתה, אני ואחרים יכולים להיות יזמים, לקנות קרקע ולהחליט לעשות מה שאנחנו רוצים במשאבים הכספיים שלנו.
אמנון כהן: הכניסה של הקבלן לתוך התהליך, כאשר היזם רוצה לבנות והוציא היתר, אז הוא צריך לקחת קבלן רשום בענף ובסיווג המתאימים כדי לבצע את העבודה.
אמנון כהן: לי אין שום ממשק רגולטורי עם אדם שהולך לשכנים, מחתים אותם, לוקח מהם זכויות, חותם איתם הסכם כזה או אחר.
אמנון כהן: הכניסה שלנו לתהליך היא רק בנקודה שהוא לוקח קבלן שיבצע עבורו את העבודה.
אמנון כהן: אם אותו קבלן לא רשום בענף המתאים או בסיווג להיקף העבודה אנחנו פועלים מבחינה רגולטורית.
אמנון כהן: שאלת תמ"א 38, אני לא כל כך הבנתי את הקשר שלי לדיון, כי אני לא עוסק בתחום של יזמות וזכויות של בעלי דירות, אני עוסק רק ברגולציה של אכיפת חוק רישום קבלנים והתקנות.
אמנון כהן: אני רק אומר משפט נוסף, שאנחנו מתמודדים איתו היום.
אמנון כהן: על פי החוק, חוק רישום קבלנים קובע שקבלן רשאי לבצע עבודה או על היקף כספי, מבחינת היקף העבודה, או במטרים מרובעים, רק כשזה למגורים.
אמנון כהן: כאשר הוא בונה למגורים הוא רשאי לחשב את היקף העבודה במטרים ולאו דווקא בכסף.
אמנון כהן: כשזו בנייה שאיננה למגורים הוא יכול לבטא את העבודה רק בכסף וכנ"ל כל שאר הענפים האחרים, אם זה כבישים, גשרים, ביוב וענפים נוספים.
אמנון כהן: אחת הבעיות שמגיעות לפתחנו בשנתיים האחרונות בנוגע לתמ"א 38 זה שפונים אליי בנקים ושמאים ושואלים אותי, 'תגיד, תוספת שתי קומות, שהיקף הבנייה שלה הוא איקס, איזה קבלן צריך, באיזה סיווג הוא צריך להיות כדי לבצע את העבודה', ושם אנחנו נתקלים בבעיה, כי בתמ"א 38, כשאתה בונה שתי קומות נוספות לפי התיקון לחוק תמ"א 38, או קומה, תלוי מה אתה בונה, לפי הזכויות במקום, קשה מאוד לחשב את זה במטרים כי המטרים מאוד נמוכים אבל עלות חיזוק המבנה בכסף היא מאוד גבוהה.
אמנון כהן: אין שום קורלציה בין הכסף שמושקע בחיזוק המבנה לבין התוספת במטרים.
אמנון כהן: אז במקרה הזה אנחנו התלבטנו והתייעצנו ויש לנו חוות דעת מקצועיות של מהנדסים, שבגלל המורכבות של המבנה ובגלל המורכבות של העבודה ובגלל אופי העבודה בשטח בנוי, שיש שם אוכלוסייה אזרחית והשלכות כלפי סכנות כאלה ואחרות לדיירים שגרים במתחם ועוברי אורח שעוברים סביב המתחם, אנחנו הלכנו שמה לפן שאומר שאנחנו ניקח את מקדם הביטחון ונלך יותר להיקף הכספי ולאו דווקא למטרים.
אמנון כהן: יכול להיות מקרה שמגיע אלינו קבלן שעושה שיפוץ בתמ"א 38 ב-15 מיליון שקל, אבל הוא מוסיף שתי דירות שהגודל שלהן הוא 200 או 300 מטר.
אמנון כהן: אין קורלציה, 300 מטר קבלן מסוג 1 יכול לבצע, אבל 15 מיליון שקל היקף כולל רק קבלן ב-ג-3 יכול לבצע.
אמנון כהן: שם, כדי לשמור על שלום הציבור, הלכנו לשיטה המחמירה שאומרת שאנחנו נבקש את הקבלן עם הסיווג הגבוה יותר כיוון שהסתכלנו על העבודה כמכלול ועל העבודה לאו דווקא בהיקף של המטרים, אלא בהיקף הכספי הכולל, בגלל המאפיינים של תמ"א 38.
אמנון כהן: והנושא האחרון זה שאנחנו מקבלים פניות כל יום, איזה קבלן צריך, אנחנו עונים לאנשים בהתאם.
אמנון כהן: אפילו לבנקים, לשמאים, לכל מיני יזמים ואז הם מתקשרים.
ישראל אייכלר: אני רוצה שתגיד לי אם אתה יכול לעזור לדיירים שהקבלן המבצע בורח מהשטח ופושט את הרגל.
ישראל אייכלר: זה כבר כן הקבלן, זה כבר כן שייך אליך.
אמנון כהן: אוקיי, אז בוא נעשה סדר.
אמנון כהן: כאשר אתה גר בבניין שרוצים לחזק בו תמ"א 38 אתה לצורך העניין חותם הסכם עם יזם.
אמנון כהן: היזם חתם הסכם עם קבלן, זה אותו דבר כאשר אתה קונה דירה לצורך העניין מחברה יזמית שבונה דירות.
אמנון כהן: אתה לא מתקשר עם הקבלן המבצע, יכול להיות שהיזם לקח קבלן ביצוע שהוא בונה לו את הבניין והוא משלם לו עבור הבנייה.
אמנון כהן: לך, כדייר, כלקוח, אין שום קשר חוזי עם הקבלן המבצע, אתה מכיר את זה שמכר לך את הדירה.
ישראל אייכלר: אבל אתה, כממשלה, כן אחראי על אותו קבלן שפשט את הרגל.
אמנון כהן: הקבלן, אבל לקבלן הזה שפשט רגל או שברח עם הכסף, אין לו קשר חוזי - - -
ישראל אייכלר: בסדר, אבל אתה הממונה עליו.
ישראל אייכלר: איך אתה נתת לו לקחת בניין כשאתה יודע שאין לו את אורך הנשימה הכלכלי בשביל לעשות פרויקט כזה?
אמנון כהן: אני אסביר עוד פעם, יושב ראש הוועדה.
אמנון כהן: קודם כל אני לא בודק איתנות פיננסית.
אמנון כהן: חוק רישום קבלנים לא מחייב את הרשם לבדוק כמה כסף יש לקבלן, מה שנבדקים זה פרמטרים מקצועיים, האם הוא מסוגל לבצע את העבודה והאם יש לו כוח אדם מקצועי לבצע את העבודה.
אמנון כהן: אני חוזר למה שאדוני שאל - - -
ישראל אייכלר: יש סיכוי לבקש ממשרד השיכון, משר השיכון, שרשם הקבלנים יהיה גם אחראי על היזמים בתמ"א 38?
אמנון כהן: לא, צריך לבצע פה שינוי חקיקה.
אמנון כהן: כי החוק מדבר על כך שאני רגולטור כלפי קבלנים.
אמנון כהן: כל אדם בפוטנציאל יכול להיות יזם שקונה קרקע והוא מוציא היתר בעירייה ומחליט לבנות בניין.
אמנון כהן: מי יבנה לו את הבניין, שם אנחנו נכנסים לתוך הסיפור.
אמנון כהן: אני רוצה להוסיף עוד מילה, אם היזם הוא בעצמו קבלן - - -
ישראל אייכלר: אני מכיר קצת את המילון אבן שושן, יכול להיות שיש הבדל בין יזם לקבלן מבחינה לשונאית מילונית, אבל בשטח זה אותו אדם.
אמנון כהן: בהרבה מקרים - - -
ישראל אייכלר: לא, זה שני אנשים, אבל הם עושים את אותה פעולה.
ישראל אייכלר: אם אתה ממונה על הקבלנים אתה צריך להיות ממונה גם על היזמים.
אמנון כהן: אני אתן דוגמה כדי שהדברים יהיו יותר ברורים.
ישראל אייכלר: כל אחד יכול להיות קבלן, אבל יש איזה שהיא רגולציה.
אמנון כהן: אדוני היושב ראש, אני אתן דוגמה כדי שהדברים יהיו יותר ברורים, ממש לצורך הדוגמה.
אמנון כהן: חברת גינדי בונה דירות בישראל, היא לא קבלן רשום, אין לי שום קשר לחברת גינדי.
אמנון כהן: היא חותמת איתך הסכם כדייר, אתה קונה אצלה דירה, היא מתקשרת עם קבלן, עם חברה מבצעת, שתבנה עבורה את הבתים ואתה בקשר חוזי עם חברת גינדי.
אמנון כהן: אין לי שום סמכות לפנות לגינדי - - -
ישראל אייכלר: יש פה לאקונה חמורה מאוד.
אמנון כהן: זה החוק 43 שנה.
אמנון כהן: אדוני מדבר על הרגולציה כלפי קבלנים.
<אסתי ורהפטיג בס: רק להשלים את המצב הנורמטיבי, אולי כדי להסביר מה - - -
ישראל אייכלר: בסדר, אני אתן עכשיו למשרד המשפטים, מה השם?
<אסתי ורהפטיג בס: אסתי ורהפטיג.
<אסתי ורהפטיג בס: בהמשך לדברים שהרשם אמר, רק לומר שבאמת גם כשאתה קונה דירה, בלי קשר עכשיו לתמ"א 38, עולה בעצם אותה סוגיה, של יזם מול קבלן, יש יזמים, הקבלנים הם הרבה פעמים קבלני משנה והם לא מי שאתה עומד מולם בחתימה על החוזה.
<אסתי ורהפטיג בס: נראה לי שמה שהוא מתכוון זה שהקשר החוזי בינך לבין היזם הוא זה שגם מקים לך את כל העילות שאדם בסופו של דבר צריך כשהוא עומד בפני אדם שפשט את הרגל.
<אסתי ורהפטיג בס: כלומר מה שמשפיע על אדם שקונה דירה זה אם מי שעומד מולו, מי שהתחייב מולו לתת לו את הדירה בסופו של דבר לא עומד בהתחייבויות האלה.
<שלומית אבינח: תתמקדי בנושא של הישיבה, כי גם צופים בנו - - -
<אסתי ורהפטיג בס: אני מבינה ואני כבר אחבר, אבל כן חשוב לי, כי זה כן חלק מנושא כללי.
<אסתי ורהפטיג בס: אי אפשר להתעלם - - -
ישראל אייכלר: אפשר מבחינה משפטית לקשר בין יזם לקבלן ושתגידו שצריכה להיות רגולציה גם על יזמים לא פחות מאשר על קבלנים?
<אסתי ורהפטיג בס: זה משהו שאפשר לבחון בוודאי, אבל כרגע כמובן זה לא המצב.
ישראל אייכלר: אז אני מבקש לבחון את זה, כי מבחינה לשונית זה שני דברים, אבל למעשה האדם שהולך לקנות דירה והקבלן בורח או שעושה תמ"א 38 - - -
<אסתי ורהפטיג בס: אז זה מה שאני מנסה להסביר, זו לא אמורה להיות בעיה של הדייר, בגלל שהוא חתום מול היזם.
<אסתי ורהפטיג בס: אם הקבלן בורח זה לא אמור לעניין את הדייר, כי היזם הוא זה שבבעיה, כי הוא חתום מול הקבלן והוא צריך למצוא קבלן אחר.
ישראל אייכלר: אבל הגברת נמצאת ברחוב בגלל זה.
<אסתי ורהפטיג בס: אני לא מכירה את המצב שלה ואנחנו גם נשמח אם תעבירי פנייה.
<פרידה קאופמן: שמעת אותי כשהייתי בוועדה עירונית - - -
<אסתי ורהפטיג בס: יכול להיות ששמענו אותך בעל פה אבל אני אשמח אם תעבירי פנייה ואז נוכל לראות אם יש משהו שאנחנו יכולים לעשות.
ישראל אייכלר: כן, בכל אופן אתם תבחנו את העניין הזה של הרגולציה על היזמים.