GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אסתי ורהפטיג בס: בכל מקרה חשוב לי להרחיב לעניין הערבויות, כי זה דבר שכן אמור לעזור לדיירים.
<אסתי ורהפטיג בס: בסופו של דבר גם במכר דירה רגילה ומה שהבנו שגם בתמ"א 38 זה מה שקורה בפועל, שכן יזמים בדרך כלל נותנים ערבויות.
<אסתי ורהפטיג בס: אני לא יודעת מה קרה במקרה של הגברת, באמת, שוב אני אומרת, אני לא מכירה את המקרה שלה, אבל מה שאמור לקרות בעסקאות האלה זה שהיזם שמתקשר גם בעסקת תמ"א 38 נותן לדיירים ערבות למימוש ההתחייבויות שלו.
ישראל אייכלר: ערבות בנקאית?
<אסתי ורהפטיג בס: כן, ערבות בנקאית.
<אסתי ורהפטיג בס: המשמעות היא שאם הוא לא עומד בהתחייבויות האלה במצבים כאלה, אז הדיירים יכולים לפנות לבנק.
<אסתי ורהפטיג בס: בדרך כלל מה שהבנק יעשה זה יביא מישהו אחר שימשיך את העבודות במקומו או שייתן להם איזה שהוא שווי כספי שייתן להם אפשרות לחזור לדירות.
<אסתי ורהפטיג בס: זה אמור לפתור את הבעיה, זה הכלי שאמורים להתמודד איתו, הכלי שחל גם על יזמים, אין הבדל בעניין הזה בין קבלן לבין יזם, זה חל על מוכר.
ישראל אייכלר: יש גורם שלישי שנקרא המחתים, איך אתם מתמודדים עם זה?
<אסתי ורהפטיג בס: אז זה מארגן, אני מניחה שאתה מתכוון לזה.
<אסתי ורהפטיג בס: זה החוק שהוזכר פה קודם, זה הצעת החוק שהגשנו, שעברה קריאה ראשונה, והיא לקראת דיונים בוועדת הרפורמות.
<אסתי ורהפטיג בס: הצעת החוק הזאת מטפלת בשלב המקדמי לעסקאות עם היזם, היא מטפלת בשלב שבאים אנשים לבעלי הדירות, אותם אנשים הם בוודאי לא קבלנים, זה יכול להיות אנשים מאוד מקצועיים וזה יכול להיות אנשים גם מאוד לא, יש מגוון בהקשר הזה והם מבטיחים לבעלי הדירות שהם יקדמו פה עסקת תמ"א 38 או פינוי-בינוי בתמורה לזה שהדיירים יחתמו איתם על בלעדיות, כלומר שהדיירים לא יוכלו לקדם פה את אותו פרויקט בלעדי אותו מארגן, רק דרכו הם יוכלו לקדם את הפרויקט הזה.
<אסתי ורהפטיג בס: ואז המצב שנוצר, לפי פניות שגם קיבלנו ממשרד השיכון ופניות שגם אנחנו קיבלנו, שהרבה בניינים פשוט נתקעו, כי מצד אחד אותו מארגן לא עשה כלום, הוא לא הבטיח להם גם שדהוא יעשה, הוא אמר 'אני אשתדל לעשות', הרבה פעמים הוא נעלם, הם לא יודעים בכלל איפה הוא ומצד שני - - -
ישראל אייכלר: ויש לו בלעדיות.
<אסתי ורהפטיג בס: בדיוק, יש לו בלעדיות ולכן הם לא יכולים להתקדם בכלל עם אף אחד אחר.
ישראל אייכלר: אז איך מתמודדים עם זה?
<קריאה: לפעמים יש הערות אזהרה לדירות, צריך לשים לב לזה, אי אפשר להוריד את זה.
<קריאה: אפשר להוריד - - -
ישראל אייכלר: איך אתם מתמודדים עם זה?
<אסתי ורהפטיג בס: מה שהחוק עושה זה בעצם הוא קובע אבני דרך שבהן יש השתחררות מהחוזים עם אותם מארגנים, כלומר הוא קובע אבני דרך שאם המארגן לא עומד בהן הדיירים משוחררים מהחוזה איתו והם לא מחויבים להמשיך בסעיף הבלעדיות הזה.
<אסתי ורהפטיג בס: הם לא מחויבים ללכת איתו, החוזה לאמ חייב יותר מבחינתם.
<אסתי ורהפטיג בס: בעצם אבני הדרך מנסות להבחין בין מארגן שהוא כן טוב, הוא כן מקדם את הפרויקט, לבין מארגן שלא עשה כלום, שאז כבר אחרי חצי שנה תהיה אבן הדרך הראשונה שבה הם משוחררים.
<אסתי ורהפטיג בס: זו הבשורה העיקרית של החוק.
ישראל אייכלר: מתי החוק הזה ייכנס לתוקף?
<אסתי ורהפטיג בס: שוב, זה לקראת דיונים בוועדה של חבר הכנסת אלי כהן, ועדת הרפורמות.
<אסתי ורהפטיג בס: אני מבינה שהיה דיון ראשון ועוד לא היו דיונים מאז, אני מבינה שבקרוב יתחדשו הדיונים.
ישראל אייכלר: כן, מאוד חשוב לזרז את החוק הזה, אנחנו נפנה לחבר הכנסת אלי כהן, יושב ראש הוועדה.
<ידידיה סינשלום: אני מכיר דרך להגן על הדיירים.
<קריאה: יש המון דרכים להגן על הדיירים וחוזה טוב מגן על הדיירים.
<ידידיה סינשלום: בבניינים הראשונים שעשיתי בתמ"א 38 ביקשו ממני לתת אישור לחיזוקים, בלי לבנות.
<ידידיה סינשלום: זאת אומרת הקבלן לא קיבל אישור לבנות על הגג עד שהוא לא קיבל ממני אישור שהחיזוקים הם תקינים.
<ידידיה סינשלום: זה היה לפני שלוש-ארבע שנים.
<ידידיה סינשלום: היום אני לא יודע, בגלל שעם הערבות הבנקאית מסדרים את זה, אבל הייתה תקופה שהיה צריך אישור של המהנדס שהחיזוקים במקומות התחתונות יהיו תקניים.
ישראל אייכלר: תודה רבה, אני רוצה את משרד הבינוי השיכון עכשיו.
ישראל אייכלר: הגב' נועה זרמן ברנט
<נועה זרמון ברנט: כמה נקודות להתייחסות.
<נועה זרמון ברנט: אולי זה קצת יחזור על מה ש - - -
ישראל אייכלר: אולי על השאלות שהצגתי פה אל מול משרד השיכון, אל"ף, העניין של הפיקוח על היזמים והמארגנים.
ישראל אייכלר: קיבלנו תשובות ממשרד המשפטים, זה מקובל עליכם שבחוק החדש זה יוסדר?
<נועה זרמון ברנט: בחוק המארגנים, אתה מתכוון?
ישראל אייכלר: כן, המארגנים, היזמים וה - - -
<נועה זרמון ברנט: משרד המשפטים, אם הוא מציע שהנושא ייבחן במסגרת הזאת - - -
<אסתי ורהפטיג בס: לא אמרתי שהוא ייבחן במסגרת הזאת, אמרנו שבאופן כללי אנחנו לא חושבים שזה מתאים ל - - - הצעת החוק הספציפית, שוב, היא עוסקת אפילו לא ביזמים, היא עוסקת בשלב עוד יותר מקדמי, אפשר לחשוב על בחינה נפרדת, אבל היא חייבת להיות רוחבית ולכלול גם מכר דירות באופן כללי.
<אסתי ורהפטיג בס: אין שום סיבה להבחין בין תמ"א 38 לבין מכר דירות.
ישראל אייכלר: בסדר, אבל אני לא רוצה שהחוק יתעכב בכלל שצריכים מרחב של כל הדירות.
ישראל אייכלר: אני רוצה ספציפית לגבי תמ"א 38.
ישראל אייכלר: יש פה בעיה של הרבה אזרחים תמימים שחתמו לאנשים שלא עושים עם זה כלום ואני רוצה שמשרדי הממשלה, אם זה משרד הבינוי והשיכון, משרד האוצר ומשרד המשפטים, יעבדו יחד כדי להסדיר את זה.
<אסתי ורהפטיג בס: אנחנו עובדים יחד בשביל להסדיר את הסוגיה הזו.
ישראל אייכלר: יש פה חוברת שמחלקים מ-2014 על הדרכה לדיירים.
<נועה זרמון ברנט: המדריך לדיירים בתמ"א 38 על היבטיו השונים, זאת אומרת אין פה הפרדה בין תמ"א 38 חיזוק או הריסה ובנייה מחדש, ייצא בקרוב.
<נועה זרמון ברנט: אנחנו ממש נמצאים בשלבים מתקדמים של העריכה שלו.
<נועה זרמון ברנט: אני נכנסתי ל - - -
<שלומית אבינח: זה בשפות נוספות, או שיש רק בעברית?
<נועה זרמון ברנט: אני עוד לא יודעת לענות על השאלה הזאת.
ישראל אייכלר: קודם נראה בעברית, אחר כך נתרגם את זה.
ישראל אייכלר: יש לנו עוד חודש ב-2016, עד סוף 2016 זה יהיה מוכן?
ישראל אייכלר: יש לנו חודש.
<נועה זרמון ברנט: שוב, אני לא יכולה להתחייב פה על לוח זמנים מדויק.
<נועה זרמון ברנט: המדריך כתוב, אנחנו עושים עליו ממש עבודה אחרונה והוא ייצא בקרוב.
<נועה זרמון ברנט: הוא כולל, כמו שאמרתי, התייחסות לכל מסלולי התמ"א 38, לכל השלבים שהדיירים צריכים לשים אליהם לב בדרך, ערבויות, ביטוחים, כללים להתנהלות גם הדיירים עצמם, בניסיון להגיע להסכמות וגם החשיבות של התקשרות עם אנשי מקצוע מייעצים.
<נועה זרמון ברנט: המדריך יכלול את כל ההיבטים האלה.
<נועה זרמון ברנט: לגבי מה שקיבלתם ב-2014, אני מניחה שהכוונה הייתה למדריך לדיירים בפינוי-בינוי שיצא באותה שנה וכולל גם התייחסות לתמ"א 38/2, הריסה ובנייה מחדש.
ישראל אייכלר: לגבי מה שדיברנו עם הממונה על הרגולציה עם הקבלנים.
ישראל אייכלר: אתם יכולים להעביר למשרד השיכון שאנחנו רוצים שיוכלו לפקח גם על יזמים וגם על מארגנים?
<נועה זרמון ברנט: אני יכולה להעביר את זה הלאה, אבל - - -
אמנון כהן: אני רוצה להתייחס, ברשותך, בעוד משפט אחד בעניין הזה.
ישראל אייכלר: אולי אחרי שנגמור את משרדי הממשלה האחרים שעוד לא דיברו.
<נועה זרמון ברנט: ברשותך, אם אפשר רק להדגיש את העניין של הממונה על פניות הציבור.
<נועה זרמון ברנט: ברשות, לכשתוקם, כמו שאהוד אמר, אושר החוק להקמת הרשות ובמסגרת התפקידים ברשות יהיה ממונה על פניות הציבור, שתפקידו יהיה באמת לשמוע את הטענות האלה ולנסות לפתור אותן.
ישראל אייכלר: יהיו לו סמכויות?
ישראל אייכלר: כי המפקח, יש לו סמכויות.
ישראל אייכלר: לפי מה שכתבת יש מפקח שיש לו סמכויות כשופט, נכון?
ישראל אייכלר: אז אולי זה יכול להיות גם על תמ"א 38?
<נועה זרמון ברנט: זה לא אותו דבר ויש פה מגוון רחב של פניות.
<נועה זרמון ברנט: לא ברור בדיוק - - -
ישראל אייכלר: כי יש הרבה בעיות בכל בניין כמעט ותהיה לו עבודה מבוקר עד ערב.
<אסתי ורהפטיג בס: הסמכות שלו בחוק היא שהקביעה שלו תהווה ראיה לכאורה בהליך משפטי.
<אסתי ורהפטיג בס: זה לא סמכות של שופט.
ישראל אייכלר: אבל הוא לא יכול להסדיר סכסוכים?
<אסתי ורהפטיג בס: לא.
ישראל אייכלר: אז אנחנו מעלים את הבעיות, תשובות אנחנו עוד לא רואים, אבל גם בדיון הבא נרצה להגיע לתשובות.
ישראל אייכלר: משרד הרווחה והשירותים החברתיים, עירית בשן, מפקחת ארצית שירות לעבודה קהילתית.
ישראל אייכלר: ציינתי בתחילת דבריי משהו חמור מאוד ששמעתי במשרד האוצר, 'אם אנשים הם אידיוטים וחותמים בלי לחשוב, אנחנו לא אחראים עליהם'.
ישראל אייכלר: אני אומר שרוב האנשים הם תמימים ולא יודעים, הם לא עורכי דין, הם חותמים וכן המדינה צריכה לקחת אחריות עליהם.
<עירית בשן: עובדי הרווחה ברשויות המקומיות הם אינם עובדי משרד הרווחה, הם עובדי הרשויות המקומיות.
<עירית בשן: אנחנו, כמשרד, אנחנו גוף שמנחה, מכווין ואנחנו סוג של גוף וולונטרי בתוך התהליכים האלה.
<עירית בשן: אין לנו סמכות מוקנית וגם לא חובה בחוק וגם לא משאבים לעניין הזה.
<עירית בשן: העובדים שפזורים בארץ נתקלים בתופעות שהועלו פה, מתוקף העובדה שהם עובדים ברשויות המקומיות הם נקראים לסייע לאוכלוסייה.
<עירית בשן: אנחנו מנסים להכשיר אותם ולתת להם את הכלים כעובדים סוציאליים להתמודד אל מול התופעות שהם פוגשים בשטח.
ישראל אייכלר: אתם מדריכים את האנשים?
ישראל אייכלר: מדובר באנשים מבוגרים והרבה אנשים שאין להם ידע בבנייה, בהנדסה ובמסחר.
<עירית בשן: העובדים שלנו לא יכולים להדריך, לא במשפטים ולא בהנדסה, הם יכולים לנסות לתת לאנשים - - -
ישראל אייכלר: רק לאסוף את השברים אחרי הם כבר נשברו.
<עירית בשן: משתדלים גם לפני, במובן הזה של לתת לאנשים קצת יותר הבנה מושכלת לגבי התהליכים.
ישראל אייכלר: למשל הגברת שדיברה פה, היא זוכה לסיוע כלשהו?
<עירית בשן: אין לי מושג, אני לא מכירה את רעננה אז אני לא יודעת.
<פרידה קאופמן: סליחה, איך אנחנו יכולנו לדעת מי מחתים אותנו, לא היה בחוק.
<פרידה קאופמן: אנחנו לא ידענו.
<פרידה קאופמן: אני למשל רק קראתי כשכבר יצאו חוברות ואז אני הבנתי שאני נפלתי בבעיה.
<פרידה קאופמן: איך בכלל אפשר לדעת?
<קריאה: לא היה לך ייצוג?
<פרידה קאופמן: לא, אף אחד לא הכין אותנו.
<פרידה קאופמן: ערבויות, החתימו אותנו על 150,000 ל-18 דיירים.
<פרידה קאופמן: איך אנחנו יכולים - - -
ישראל אייכלר: אולי כדאי שמשרד הרווחה, וחיים כץ השר הוא מאוד רגיש לסבל האנשים, אולי אתם צריכים כן לדבר עם אנשים על הדבר הזה.
ישראל אייכלר: אני יודע שבדרך כלל עובדת סוציאלית מדברת על בעיות אישיות סוציאליות ולא על בעיות, כמו שאמרת, משפטיות, הנדסיות או מסחריות.
ישראל אייכלר: אבל הנה, יש לנו פה אנשים שסובלים, הרבה אנשים.
<עירית בשן: והאנשים שלנו בשטח אכן נדרשים ועוסקים בכך.
<עירית בשן: אני רק מציינת שאין להם את הסמכות, אין להם את הכלים החוקיים לטפל בזה, הם יכולים בצורה כזו או אחרת להכווין את האנשים, לעזור להם להתארגן, לפתוח טיפה את הדעת של אנשים באשר לזכויות שלהם, אבל לא הרבה מעבר לכך במציאות הנתונה כיום.
ישראל אייכלר: לפני שאנחנו נפנה למשרד האוצר, מרדכי לינשה, אתה מהיזמים?
ישראל אייכלר: יש הרבה טענות על היזמים, מה אתה אומר?
<מרדכי לינשה: אל"ף כל, מתחילת דבריה, היא מדברת כבר שנים אחורה, היום כבר ידוע, המלצתי ומחובתי כשאני נכנס לבניין אני אומר שאני לא חותם עם הדיירים לפני שיש לכם עורך דין שמייצג אתכם.
ישראל אייכלר: זה על פי החוק היום?
<מרדכי לינשה: זה לא על פי החוק.
<מרדכי לינשה: מבחינת הגנה משפטית, זה נקרא, כן הבנתי/לא הבנתי, קרו המון סיפורים.
ישראל אייכלר: זאת אומרת אתה אומר שכל בניין שהולך לעשות איזה שהוא מעשה, שייקח עורך דין שילווה אותו מהתחלה.
<מרדכי לינשה: אני לא מתקשר עם בניין אם הוא לא מיוצג על ידי עורך דין מטעמו.
<שלומית אבינח: אבל דיירים לא מבינים את החשיבות - - -
ישראל אייכלר: טוב שאתה אומר את זה פה, שאנחנו נגיד את זה לצופים.
ישראל אייכלר: אל תחתמו על שום מסמך לפני שהתייעצתם עם עורך דין.
<מרדכי לינשה: היום המודעות לזה הרבה יותר גבוהה ממה שהיה פעם.
ישראל אייכלר: אז אנחנו ניתן עכשיו למשרד האוצר את זכות הדיבור, יש לכם היום גם את התכנון והבנייה.
<מאיה שרון כהן: באמת כואב הלב, הסיפור שלך, ואני מניחה שיש עוד רבים אחרים.
<מאיה שרון כהן: העניין הוא שהדיון כאן מתמקד בתהליכים של מימוש התמ"א ומינהל התכנון, אין מענה במסגרת התמ"א למצבים האלה.
<מאיה שרון כהן: אנחנו מדברים פה על דיני קניין, לא סתם יש לנו כאן את משרד המשפטים, שבתוך חוק המקרקעין, בפרק שנוגע לחיזוק מבנים עקב רעידות אדמה, שם בעצם יש את כל ההנחיות שנוגעות לתהליכים של מימוש התמ"א.
ישראל אייכלר: זאת אומרת אין לכם שום סיי בעניין הזה.
ישראל אייכלר: זו הרי תכנית ממשלתית, שמשרד האוצר היום, כממונה על התכנון והבנייה, עומד על זה.
<מאיה שרון כהן: נכון מאוד, זו תכנית שמאפשרת לקבל היתר בנייה - - -
ישראל אייכלר: אבל אם יש לאקונה כזאת, שאין לכם שום כלים - - -
<מאיה שרון כהן: הלאקונה הזאת נוגעת לדיני קניין, היא נוגעת למקרקעין.
ישראל אייכלר: אבל זה הסיפור.
<מאיה שרון כהן: זה לא חונה בסמכות של מינהל התכנון.
ישראל אייכלר: אז מי כן?
ישראל אייכלר: משרד השיכון לא, משרד הרווחה לא.
<פרידה קאופמן: אין אחראי על זה.
ישראל אייכלר: מישהו צריך לקחת פה אחריות, יש לכם - - -
<מאיה שרון כהן: עלתה כאן הצעה למשרד הפנים, אני ממליצה לשמוע.
ישראל אייכלר: משרד הפנים, נמצאים פה?
ישראל אייכלר: למשרד הפנים היום אין את התכנון והבנייה.
ישראל אייכלר: אז אולי בדיון הבא נזמין את הממונה על - - - איך זה נקרא, הוועדה שעוסקת בבנייה מטעם משרד האוצר?
<מאיה שרון כהן: העירונית?
ישראל אייכלר: לא, הכוללת, הפרויקט הגדול של כחלון.
<מאיה שרון כהן: מטה הדיור, אתה מתכוון.
ישראל אייכלר: מטה הדיור הארצי.
ישראל אייכלר: אנחנו נרצה בפעם הבאה שהם יבואו, כי אני רוצה שהם יכסו את כל הלאקונות וכל החורים שנתגלו פה בדיון.
ישראל אייכלר: אמנון כהן, רצית להגיד משהו חשוב?
אמנון כהן: כן, רציתי להשלים עוד שני משפטים, ברשותך.
אמנון כהן: אני חוזר עוד פעם לעניין הנושא של היזמים ולטענות של הגברת שאין מי שלוקח אחריות.
אמנון כהן: עם כל הכאב והאמפתיה וההזדהות, ובאמת היא עוברת תהליך מאוד קשה, אבל יזם זה כמו אדם שמוכר לך מכונית, לוקח מקדמה ולא מביא לך את האוטו, או מוכר לך סלון ולא מביא לך את הסלון ולוקח מקדמה.
אמנון כהן: זאת אומרת אין רגולציה על היזמים, כל אדם יכול להיות בהגדרה יזם.
אמנון כהן: גם מחיר למשתכן, של משרד האוצר והשיכון שיוצא עכשיו, הוא פתוח בפני כל אדם.
אמנון כהן: כל אדם רשאי להגיש הצעה - - -
ישראל אייכלר: אין פיקוח?
אמנון כהן: אין פיקוח, ולזכות בקרקע.
ישראל אייכלר: יכול להיות 100 אנשים - - -
אמנון כהן: לא, הוא יכול לזכות בקרקע כי הוא ייתן את ההצעה הזולה ביותר - - -
ישראל אייכלר: כן, ואז הוא אומר שהוא תפרן והוא לא יכול לעמוד בזה, מה אני עושה?
אמנון כהן: לא, הוא משלם לפני כן, הוא לא מקבל את הקרקע אם הוא לא משלם את הכסף.
ישראל אייכלר: הקרקע, אבל הוא לא יכול לבנות.
ישראל אייכלר: רשמתי 100 דיירים - - -
אמנון כהן: במחיר למשתכן לא הייתה הגבלה, רק לקבלן עם רישיון, לקנות קרקע במחיר למשתכן.
אמנון כהן: כל אדם יכול היה לרכוש, להביא קבלן רשום שיבצע עבורו את העבודה.
אמנון כהן: אני חושב שצריך להסדיר את זה ואני לא יודע אם זה קשור לחוק נושא רישום קבלנים, כי איך נגדיר מה זה יזם?
אמנון כהן: מה יהיו תנאי הסף שלו?
אמנון כהן: מי יגדיר מי יכול להיות יזם?
אמנון כהן: מי יגדיר מה התנאים כדי להיות יזם?
אמנון כהן: כל אדם בהגדרה יכול להחליט שהוא יזם.
אמנון כהן: לגבי האכיפה לוודא שהם לא לוקחים כספים ומה שנקרא לא נותנים את הסחורה, צריך למצוא מנגנון מסודר, להגדיר את הקשר בין רוכש הדירה ובין היזם, אבל להכניס אותם תחת רגולציה של חוק רישום קבלנים, שזה בכלל חוק מקצועי שבודק כישורים מקצועיים - - -
ישראל אייכלר: אני שומע, אתה אומר שלא אתה, אבל צריך לעשות - - -
אמנון כהן: לא, אני לא אומר שלא אני.
אמנון כהן: אם יוחלט שאני והוועדה תקדם מהלך שזה יהיה תחת רשם הקבלנים, שיגדירו מה אמות המידה, מה הקריטריונים - - -
ישראל אייכלר: מי הוא קבלן.
אמנון כהן: מי הוא קבלן אני יודע - - -
ישראל אייכלר: אתה יודע, אבל אפשר להרחיב את המושג של מי הוא קבלן.
ישראל אייכלר: גם יזם הוא בעצם קבלן, הוא מקבל על עצמו לבצע - - -
אמנון כהן: לא לבצע, הוא מקבל על עצמו להביא מישהו שיבצע עבורו.
ישראל אייכלר: אני חושב שזה עניין לשוני, בין יזם לקבלן.
ישראל אייכלר: הוא לוקח אחריות, הוא מקבל על עצמו למכור לי דירה ולא משנה לי - - -
אמנון כהן: אדוני צודק מבחינה חוזית כלפי הדייר, אבל בנושא הביצוע, שזה התחום שאני עוסק בו - - -
ישראל אייכלר: בסדר, זה אנחנו רוצים לשנות.
אמנון כהן: אין בעיה, צריך יהיה להגדיר במדויק מה זה.
ישראל אייכלר: אנחנו רוצים להגיע למצב שהאזרח לא ייפול בין הקבלן, היזם והמארגן.
אמנון כהן: אני מסכים לגמרי, אבל למצוא את הרגולציה המתאימה ואת מנגנון האכיפה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לפנות למשרד השיכון, לבצע רישום של פרויקטים.
ישראל אייכלר: היום אני מבין שאין לכם רישום איפה יש, איפה אין, לפי המחקר שהם עשו פה.
ישראל אייכלר: אני רוצה שתלוו את הדיירים, או שתקימו איזה מנגנון כמו רשם הקבלנים, משהו שיהיה על תמ"א 38, אני רוצה שהמדריך לדיירים כבר ייצא ושלא יהיה אזרח שנדרש להסכים על תמ"א לפני שהוא למד וקרא וקיבל קורס על מה שהוא הולך לעבור.
ישראל אייכלר: אני פונה להנהלת בתי המשפט, אולי להקצות איזה שופט מיוחד שיעסוק בתמ"א 38, כי אם זה נכנס לתור הרגיל של כל המשפטים האזרחיים אנשים לא יגמרו עם זה כמה שנים.
<פרידה קאופמן: זה יכול לקחת עוד עשר שנים.
ישראל אייכלר: אני פונה למשרד המשפטים ולמשרד השיכון, להסדיר את הרגולציה על היזמים ועל המארגנים, כמו שדיברנו.
ישראל אייכלר: אני רוצה להודיע שהדיון הבא יתקיים ב-9.1.2017, בהשתתפו של ראש מטה הדיור הלאומי במשרד האוצר, כך הובטח לנו ואז אנחנו נקבל בעזרת ה' את התשובות.
ישראל אייכלר: אנחנו נמשיך פה את הדיון באולם, אבל היות שאנחנו יורדים מהשידור אני רוצה להודיע לצופים שהם יכולים לפנות לוועדה לפניות הציבור בכל נושא שיש להם בעניין תמ"א 38 לקראת הדיון הבא שנוכל להעלות את זה בדיון הבא.
<שלומית אבינח: עיריית ירושלים.
<שירה אבני: אני מהרווחה, עסוקה בקשר של תכנון ורווחה.
<שירה אבני: אני רק אגיד שאנחנו בעיריית ירושלים כבר שבע-שמונה שנים משקיעים בעשרות פניות סביב הסוגיה הזאת, כלומר זו בעיה מאוד חמורה שאנחנו מלווים.
<שירה אבני: בשנתיים האחרונות בנינו מערכת שלמה, שסיפרנו עליה לאדון, איך לעזור לדיירים ואנחנו חושבים שצריך פה פעולה משולבת, מצד אחד חוקית, רגולציה, שמירה על הזכויות של הדיירים בכל מיני אספקטים, ומהצד השני פעולות הסברה מאוד מאוד משמעותיות, שזה הדבר שאנחנו עושים.
<שירה אבני: כרם היא מקבלת פניות ציבור אצלנו בעיריית ירושלים ספציפית בנושא הזה ואנחנו משתדלים ללוות דיירים בסיטואציות דומות.
<שירה אבני: אנחנו מלווים דיירים בעיריית ירושלים.
<שירה אבני: חשוב להבהיר שזה תקציב פנימי של עיריית ירושלים, על זה עירית בשן דיברה.
<שירה אבני: זה לא תקציב ממשלתי, אין לנו תמיכה חוקית, אנחנו נתקלים בהמון סוגיות משפטיות, אפילו תביעות נגדנו בסוגיות של התערבות ועזרה לדיירים בסיטואציות האלה.
<שירה אבני: אנחנו חושבים ש - - -
ישראל אייכלר: למה בירושלים יש רק 1.5%?
ישראל אייכלר: אני שאלתי את השאלה הזו ארבע פעמים ואין לי תשובה.
<שירה אבני: יש לזה הרבה סיבות, גם בירושלים טכנית, מבחינה פיזית, זה לא פשוט תמ"א 38, וגם כמו שהאדון ציין, יש הרבה מאוד סכסוכי דיירים סביב הסיפור הזה.
<שירה אבני: להצליח לקיים תמ"א 38, צריך שכל הדיירים יתארגנו ביחד, יסכימו ביחד, על זה שהם רוצים תמ"א 38, יסכימו על היזם הספציפי, יסכימו על התכנית.
<שירה אבני: זה תהליך שאנחנו, מהניסיון שלנו, מעטים הבניינים שיכולים לעשות את זה בלי עזרה.
<שירה אבני: אני חושבת שמה שהיא אמרה מאוד מעיד, זה תחום מורכב בצורה בלתי רגילה.
<שירה אבני: אני ארבע שנים בתחום ואני עדיין לא יכולה לענות על כל שאלה ש - - -
ישראל אייכלר: קיבלנו את החוברת של מרכז מחקר ומידע, למדתי את זה אתמול שעות.
ישראל אייכלר: אני רואה שזה כל כך מורכב, שאני לא יודע מי יהיה הקוסם שיוכל להוציא את ה - - -
<שירה אבני: נכון, אין שום סיכוי לאדם פרטי להצליח בזה.
<פרידה קאופמן: איך אפשר לבוא לדייר ולבקש שהוא יהיה חכם כל כך?
<שירה אבני: אני חושבת שצריכים מאוד לקדם את המהלכים האלה.
<שירה אבני: נגיד מדריך לדיירים במשרד השיכון, סביר להניח שהרבה אנשים לא יצליחו להבין אותו, אבל הוא כתוב טוב, אנחנו - - -
ישראל אייכלר: שותפים בזה?
<שירה אבני: אבל איך הוא מגיע לכל דייר?
<שירה אבני: איך מדריך כזה מגיע למצב שכל דייר בכל שכונה בירושלים שנתקל ביזם שמגיע אליו בכלל יודע שקיימת הדרכה כזאת, שהוא יכול להגיע אליה בכלל?
<שירה אבני: צריך להבנות איזה שהיא מערכת שגם יורדת בסוף למטה ומלווה את ה - - -
ישראל אייכלר: אל הציבור.
<ידידיה סינשלום: בשנים הקודמות, בתמ"א 38, אם לא הייתי חותם על החיזוקים בדירות למטה, אז ההיתר לא היה מועיל לגג.
<ידידיה סינשלום: ההיתר על הגג היה - - -
ישראל אייכלר: והיום כן נותנים היתר בלי חיזוקים?
<ידידיה סינשלום: היום אני לא ראיתי את זה, ראיתי כמה פעמים - - -
ישראל אייכלר: אני רוצה לתת לעורך דין רחמים כהן, ששלח לנו מכתב מאוד מפורט.
ישראל אייכלר: אולי תתמצת את הדברים שלך.
<רחמים כהן גבורה: אני אתמצת, אני רק רוצה לפני כן להתייחס לסוגיות שאותה גברת נקלעה אליה ושאר הדברים שמעלים פה.
<רחמים כהן גבורה: קודם כל בחוזים שעורכים מול דיירים, במיוחד בחוזים של גוף שנקרא עמיגור, שהוא חוסה תחת משרד השיכון, יש שם המון המון הגנות על הדייר.
<רחמים כהן גבורה: אחת ההגנות שיוצרים, ואני, כשאני מייצג דיירים, אני יוצר מדרג במכירת הדירות.
<רחמים כהן גבורה: זאת אומרת לא יכול להיות שיזם, ביום שהוא חתם חוזה עם הדיירים, ימכור את כל הדירות החדשות בבניין.
<רחמים כהן גבורה: כי בסך הכול כל העסקה עצמה עם הדיירים היא קבלת שירותי בנייה, שזה ממ"ד, מעלית, מרפסת ובאיזה כסף הם משלמים?
<רחמים כהן גבורה: הם משלמים בדירות חדשות שיוצרים בבניין.
<רחמים כהן גבורה: אם אנחנו ניצור מדרג כזה, כמו שיוצרת אותו עמיגור, אז אנחנו יודעים שגם אם יש מצב שהקבלן או היזם קם והלך, יש לנו עוד כסף במחסנית להמשיך ולסיים את הפרויקט בצורה הכי טובה, ובנוסף לזה יש גם ערבויות שאמורות לסייע לנו להכניס יזם חדש תחת אותו יזם שקם והלך.
<רחמים כהן גבורה: זה לאותה נקודה.
<רחמים כהן גבורה: כמו שאמרת קודם, כל עסקה של תמ"א 38, שאף דייר לא יחתום בלי להיוועץ עם עורך דין.
<רחמים כהן גבורה: עסקה של תמ"א 38 זה כמו מכירת דירה לכל דבר, וכל אחד פה, שלא יחסוך באותן עלויות של 1,500 שקלים או 2,000 שקלים או 3,000 שקלים לשלם לעורך דין בעסקה כל כך רצינית.
<רחמים כהן גבורה: יש תוצאות בשטח שהן לא תמיד מסתיימות כמו שצריך, בכל אותם פרויקטים.
<רחמים כהן גבורה: זה לגבי זה.
<רחמים כהן גבורה: לגבי מה שאני העליתי, אחד הדברים שאנחנו רואים המון בתמ"א 38 זה פרויקטים שנתקעים באמצע, או שנתקעים בשלב ההיתרים.
<רחמים כהן גבורה: אחת הקושיות שניסינו לחקור זה למה זה קורה.
<רחמים כהן גבורה: תמ"א 38, לקבל היתר מספיק 67% הסכמה מכלל הדיירים.
<רחמים כהן גבורה: ב-67% הסכמה אני יכול לקבל היתר בנייה מהוועדה המקומית, אבל 67% הסכמה לא נותן לי את האפשרות לבנות דירות ולמכור אותן או לקבל ליווי פיננסי.
<רחמים כהן גבורה: בשביל זה אני צריך להגיע ל-100% הסכמה של דיירים.
ישראל אייכלר: למה אתה צריך 100%?
<רחמים כהן גבורה: 100% הסכמה נותן לי את האפשרות ליצור מול הטאבו - - -
ישראל אייכלר: בשביל לרשום הערת אזהרה?
<רחמים כהן גבורה: הערת אזהרה ויחידה רישומית.
<רחמים כהן גבורה: אלה הן הדרישות.
<קריאה: למה לא מספיק 80%?
<רחמים כהן גבורה: זה הדרישה של הטאבו, זה לא שלי.
<רחמים כהן גבורה: זו הדרישה של החוק.
<קריאה: המפקח על בתים משותפים - - -
<רחמים כהן גבורה: יכול להגיש תביעה.
<קריאה: אז מספיק 80%.
<רחמים כהן גבורה: יש את הסוגיה של הדייר הסרבן הקלאסי, 'אני כן רוצה', 'אני לא מעוניין', ועם זה מתמודדים מול המפקח על המקרקעין, אבל תחת אותה מטרייה של הדייר הסרבן יש עוד המון מקרים שלא תמיד יש פתרון אצל המפקח.
<רחמים כהן גבורה: יש המון מקרים של צו ירושה שלא ממומש ואין חוק במדינת ישראל שמחייב לבצע צווי ירושה.
<רחמים כהן גבורה: ואז מה שקורה, אני כעורך דין, צריך לבקש מהמפקח על המקרקעין שימנה אותי להיות מנהל העיזבון כדי שאני אוכל לחתום בשם המת.
<רחמים כהן גבורה: לא תמיד זה מולו, אז ללכת לבית דין לענייני משפחה בשביל לפתור את הבעיה הזאת.
<רחמים כהן גבורה: יש גם בעיות מול הוצאה לפועל, שהוצאה לפועל אומר לי 'תשמע, אני לא יכול לחתום בשם הזוכה, לך לזוכה', פתאום הזוכה הופך להיות הסחטן, הוא אומר 'אדוני, עד שלא מכסים לי את החוב אני לא חותם'.
<רחמים כהן גבורה: נוצרות בעיות גם בין זוגות שהתגרשו, הדירה רשומה על שם שני בני הזוג ובן הזוג השני לא רוצה לחתום, 'תשמע, יש פה חוב, צריך להעביר חוב לעירייה בשביל לחתום'.
<רחמים כהן גבורה: בקיצור אנחנו נכנסים פה למסכת של איך אני מגיע ל-100%.
<רחמים כהן גבורה: ההצעה שאני הצעתי היא כזו, שאם אני הגעתי ל-67% אז אני צריך שהטאבו יקבל וקיבלתי היתר בנייה כאילו קיבלתי 100%.
<רחמים כהן גבורה: אותו דייר סרבן, שהוא רוצה לסרב לפרויקט, יש לו מספר תחנות הוא יכול להגיש את התנגדותו, אם זה בוועדה המקומית, אם זה בוועדת ערער, אם זה בערכאות יותר גבוהות ואם זה לפי סעיף 6 שמאפשר לו לתבוע אצל המפקח על המקרקעין.
<רחמים כהן גבורה: לא רק הדיירים והיזם יכולים לתבוע אצל המפקח, אלא גם הוא יכול לתבוע, ואז היזם הופך להיות הנרדף ולא הרודף.
<רחמים כהן גבורה: ככה שמי שבאמת מסרב לפרויקט ויש לו באמת סיבה והוא לא דייר סחטן, אלא דייר סרבן, אז הוא יכול להגיש תביעה.
<רחמים כהן גבורה: מעבר לזה, אני גם מדלג על אותן בעיות של אותם יורשים.
<רחמים כהן גבורה: יש לנו גם מקרים של יורשים שאחד גר באירן, אני לא יכול להגיע אליו.
<רחמים כהן גבורה: אלה דברים ש - - -
ישראל אייכלר: אתה כתבת לנו את כל הבעיות, אבל אולי תכתוב לנו לדיון בא את כל הפתרונות שיש?
<רחמים כהן גבורה: אני כתבתי גם את הפתרון במסמך בעמוד האחרון.
ישראל אייכלר: לגבי המפקח.
<רחמים כהן גבורה: לגבי הכול.
<רחמים כהן גבורה: אני כתבתי את זה בסעיף 8.
<רחמים כהן גבורה: רשמתי 'הצעה לפתרון', ובהצעה הזו, איך שאני רואה את הדברים, אני חושב שאותם 67% יהיו שווים 100%, אלא אם כן יחליטו ש-67% זה לא מספיק אפשר גם להעלות את זה ל-75% ואז אנחנו נוכל לקבל היתר בנייה וזה ייחשב 100% והיזם יוכל לקבל על זה ליווי בנקאי והוא יוכל למכור דירות ויוכלו לקבל משכנתאות ופרויקטים ייצאו לפועל ונשחרר את כל הפקק הזה שנוצר עם הבעיות של התמ"א.
<דוד אפנג'ר: הרווח הגדול בזה זה המיגון של הדיירים.
<דוד אפנג'ר: היזם לא יכול לברוח, הכול ממושכן, הבנק פה נהיה שותף לעסקה.
<דוד אפנג'ר: הבנק לא מוכן להיות שותף אם אין יחידת רישום.
<דוד אפנג'ר: זו יכולה להיות אחת הדרכים, שאם הבנק שותף אז הכסף לא הולך ליזם ולא לקבלן, הוא הולך לקופת הפרויקט ומשם הוא משתחרר עם ליווי.
ישראל אייכלר: אבל הוא העלה פה בעיה, שהבנק לא יכול להביא את היורש.
<דוד אפנג'ר: הבנק לא יכול בגלל התוצאה הזו.
<דוד אפנג'ר: אם יהיה לנו את הפתרון הזה אנחנו נגיע לכל פרויקט עם ליווי בנקאי.
<דוד אפנג'ר: ברוך ה', לי יש פרויקטים עם ליווי בנקאי, כי זה רווח, יצא לי פוקס שכולם באו חלק, אבל זה נותן לך פתיחה חופשית - - -
ישראל אייכלר: ליווי בנקאי, הווה אומר שאם היזם נתקע הבנק ממשיך את הבנייה.
<דוד אפנג'ר: לא צריך, אין סיכוי שהוא ייתקע, זה לא אצלו.
אמנון כהן: זה אומר שהכסף שאתה משלם עובר לחשבון של הבנק ואין ליזם שום גישה לכסף וזו הבטחה של הרוכשים שאם יש איזה שהיא בעיה הבנק עומד מאחוריהם.
<דוד אפנג'ר: זו התוצאה שבאה בזמנו מסיפור חפציבה.
<רחמים כהן גבורה: מה שקורה, אנחנו רצינו להפוך את ה-75% ל-100% אוטומטית, או אותם 67% ל-100% אוטומטית, ואז זה נותן מצב שאפשר לרוץ קדימה.
<דוד אפנג'ר: אגב, בנקודה שלו, לי בפרויקט כן היה הוצאה לפועל באחת הדירות, הייתה הערת אזהרה, והם חתמו לי במהירות, בלי שום בעיה.
<דוד אפנג'ר: הפוך, הנכס שלהם הושבח.
<דוד אפנג'ר: אין לי פרויקט עם הערת אזהרה, אבל הוא מחדש לי שהם זורקים את זה ליזם, 'בוא תסגור לי את החוב'.