GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<טיבי רבינוביץ: 100 מטבעות של 5 שקלים – 500 שקלים, זה 3 שקלים לכל היותר.
<טיבי רבינוביץ: 100 מטבעות של 10 שקלים – 1,000 שקלים – זה 3 שקלים לכל היותר.
<עודדה פרץ: 3 חלקי 500 זה 0.6%.
ישראל אייכלר: אם זה 5 שקלים, גם אם זה 5,000 שקלים?
<טיבי רבינוביץ: 500 שקלים.
<עודדה פרץ: לא, זה 500 שקלים.
<עודדה פרץ: 100 מטבעות של 5 שקלים זה 500 שקלים.
<שלומית אבינח: הפרוטוקול לא קולט.
<אליצור דב וייזר: רגע, אם אפשר, אולי זה יעשה קצת סדר בדיון.
<אליצור דב וייזר: צריך להבחין בין שני דברים.
<אליצור דב וייזר: יש את הכללים שנקבעו בבנק ישראל לגבי אופן הפריטה.
<אליצור דב וייזר: אליצור מבנק ישראל.
<אליצור דב וייזר: יש את הכללים שנקבעו לגבי הפריטה בקופה של בנק ישראל, שמדברים על כמות של 1,000 מטבעות או 5,000 שקלים, לפי הנמוך.
<אליצור דב וייזר: בבנקים המסחריים גובים עמלה לפי כמות של 100 מטבעות.
<אליצור דב וייזר: אז לכן אי אפשר להשוות בכך את הכמות של מה שמותר בקופה.
ישראל אייכלר: רגע, 5,000 שקלים, אם אני עושה 100 מטבעות, כמה זה יוצא כל מטבע?
<שלומית אבינח: אבל אין מגבלה בבנק מסחרי.
ישראל אייכלר: אז מה האחוז?
<שלומית אבינח: 30% מההפקדה.
<טיבי רבינוביץ: על 500 שקל, 100 מטבעות של 5 שקלים – אתה משלם עד 3 שקלים.
<טיבי רבינוביץ: 1,000 שקלים במטבעות של - - -
ישראל אייכלר: 3 שקלים על 500 שקלים?
<עודדה פרץ: על 500, כן.
<טיבי רבינוביץ: 1,000 שקלים במטבעת של 10 שקלים – 100 מטבעות של 10 שקלים – אתה משלם עד 3 שקלים.
<עודדה פרץ: חבר הכנסת אייכלר, תן לי רגע להסביר.
<עודדה פרץ: העמלה בבנקים נקבעת לפי כמות המטבעות, לא לפי הערך של המטבע.
ישראל אייכלר: ואם זה שקל אחד?
<עודדה פרץ: אז אם זה שקל, אז זה 3%.
<עודדה פרץ: אם זה 5 שקלים, זה יוצא 0.6%.
<עודדה פרץ: אם זה 100 מטבעות של 10 שקלים זה יוצא 0.3%.
<עודדה פרץ: מקסימום.
<עודדה פרץ: בבנק היקר ביותר.
ישראל אייכלר: אז ה-30% שדיברנו זה רק על ה-10 אגורות?
<אילן שטיינר: לקחת את מקרה הקיצון, אדוני.
<אליהו יפרח: שזו למעשה הבעיה.
<אליצור דב וייזר: לא.
<אליצור דב וייזר: לכן השאלה שצריכה להישאל - - - גמ"ח או ארגון חסד או אפילו בעל מכולת, זה לא משנה.
<אליצור דב וייזר: אם מגיע מישהו לבנקים, אם הוא מביא רק מטבעות של 10 אגורות, יש לו אולי בעיה בהיקף.
<אליצור דב וייזר: אבל ההנחה שלנו היא שמביאים תמהיל של מטבעות של שקל, של חצי שקל, של עשרה שקלים, צריך לבדוק את זה באופן יחסי, לא נקודתי.
<אליהו יפרח: לא, לא, לא.
<אליהו יפרח: אני כבר 5 שנים בעסק.
<אליהו יפרח: שקל - בנק ישראל לא רצה לקבל.
<אליהו יפרח: כל הזמן הוא אמר - - -
<עודדה פרץ: אנחנו לא מדברים על בנק ישראל עכשיו.
<עודדה פרץ: אנחנו מדברים על הבנקים.
ישראל אייכלר: שקל לא?
<אליהו יפרח: שקל אף פעם הוא לא קיבל.
<אליהו יפרח: אמרו שהמכונה שלהם מקולקלת - - -
<עודדה פרץ: אבל אנחנו מדברים על הבנקים.
<אליהו יפרח: ואף פעם הוא לא קיבל.
ישראל אייכלר: אז רק מה הוא מקבל, רק עשרות?
<אליהו יפרח: הוא קיבל 10 אגורות וחצי שקל.
ישראל אייכלר: שקלים הוא לא מקבל?
<אליהו יפרח: שקלים הוא לא קיבל.
<אליהו יפרח: הוא אמר כל הזמן שהמכונה מקולקלת.
<אילן שטיינר: אנחנו דוחים את זה עובדתית
<אליהו יפרח: הנה, הוא היה כל הזמן למעלה ולמטה דוד, דוד לא פה.
ישראל אייכלר: אם אמרת דבר כזה, אני רוצה לשמוע את בנק ישראל.
ישראל אייכלר: אתה בבנק ישראל על זה?
<אמיר ספרנוביץ: בהחלט.
ישראל אייכלר: נו,מה אתה אומר, לא מקבלים שקלים?
<אמיר ספרנוביץ: אין דבר כזה.
<אמיר ספרנוביץ: כל מה שהוא אמר כרגע לא נכון.
ישראל אייכלר: אתם מקבלים שקל?
<אמיר ספרנוביץ: מקבלים את כל הערכים.
<אמיר ספרנוביץ: קיבלנו עד אוגוסט 2015 אלפי מטבעות מכל המשק, כולל שקל, ומהציבור, בלי הפסקה.
<אמיר ספרנוביץ: אין לנו בכלל מגבלה בתחום הזה.
<אמיר ספרנוביץ: מה יש בשקל, אני פשוט לא מבין?
<אמיר ספרנוביץ: הוא לא-.
<אמיר ספרנוביץ: אין מגבלה.
<אמיר ספרנוביץ: אין לנו מגבלה.
ישראל אייכלר: אין מגבלה של שקל?
<אמיר ספרנוביץ: אין מגבלה לא של אחד ולא - - -
<אליהו יפרח: זה מה שהעובד שלכם אמר, דוד.
<אליהו יפרח: אתה מכיר את דוד למטה.
<אליהו יפרח: דוד עובדיה אני חושב שקוראים לו.
ישראל אייכלר: אולי צריך לבדוק את זה.
ישראל אייכלר: אם האזרח אומר, הוא יודע מה הוא אומר.
ישראל אייכלר: צריך לבדוק את התקל הזה.
<אמיר ספרנוביץ: אנחנו יכולים להציג לכם את הכמויות שהיו.
ישראל אייכלר: בבקשה, מה השם שלך?
<שמואל אייזנבך: שמואל אייזנבך.
ישראל אייכלר: שמואל אייזנבך, סגן מנהל היחידה לניהול מזומנים, כן.
<שמואל אייזנבך: זו עובדה שקיבלנו מכל המטבעות, כולל עשרה שקלים וכולל הכל הכל.
<שמואל אייזנבך: קיבלנו.
<שמואל אייזנבך: יש לנו גם נתונים ויכול להיות שאולי היו לו 100 מטבעות - - -
<אליהו יפרח: 600 שקלים.
<שמואל אייזנבך: בסדר, אולי היו לו 100 מטבעות, אמרו לו חבל לך להביא את זה, כי זה יעקב לך את החזרה, כי אתה תקבל.
<שמואל אייזנבך: אולי.
<שמואל אייזנבך: אבל לא הייתה לא כמות.
<שמואל אייזנבך: אם הייתה לך כמות של שקל, כמויות גדולות - - -
<אמיר ספרנוביץ: בוודאי שזו לא מדיניות.
ישראל אייכלר: יש מושג שנקרא דבר שאפשר להתברר – אנשים לא משקרים.
ישראל אייכלר: הוא לא בא להגיד פה דברים בפומבי בוועדה שלא לוקחים שקלים, כשכן לקחו.
ישראל אייכלר: יכול להיות שאיזה פקיד היה עייף ואמר לו.
ישראל אייכלר: זה תמיד ככה, או פעם אחת זה קרה לך?
<אליהו יפרח: כמה פעמים שאלתי את דוד.
<אליהו יפרח: אני לא ממציא סתם שמות.
<אליהו יפרח: אני יכול להמציא?
<אליהו יפרח: מי שבא איתי כל הזמן וכל הזמן בטלפון הוא היה אומר לו – אין לנו עדיין מכונה של השקלים, המכונה מקולקלת.
<אמיר ספרנוביץ: וכמה פעמים כן הבאת שקלים?
<אמיר ספרנוביץ: או שלא היה בכלל?
<אליהו יפרח: כל פעם היה לי שקלים.
<אליהו יפרח: בקופות יש גם - - -
ישראל אייכלר: אתה יודע מה, בלי שמות.
ישראל אייכלר: אנחנו נבקש מהמנהלת לברר את העובדה הזאת מול בנק ישראל, שיברר עם העובד.
<שלומית אבינח: לא, שתהיה הנחיה שזה לא יקרה.
<אילן שטיינר: אפשר להתייחס רגע?
<אילן שטיינר: ראשית, אם הייתה תקלה חד פעמית במשהו, אני לא יודע.
ישראל אייכלר: יש איזו מכונה מקולקלת שם?
<אילן שטיינר: אני לא יודע.
<אילן שטיינר: לא ידוע לי.
<אילן שטיינר: אני יכול לומר לך, אדוני, שיש לי דו"חות מסודרים ואני יכול להגיד לך מה הופקד בבנק ישראל.
<אילן שטיינר: בעריך שקל אחד מופקדים מיליונים.
<אילן שטיינר: בשנת 2014 הופקדו 7 מיליון מטבעות של שקל אחד.
<אילן שטיינר: אז אין מצב שלא מקבלים שקל אחד.
ישראל אייכלר: אתה רואה - - - של זה?
<אילן שטיינר: לא, זה מכל הסוגים.
<אליהו יפרח: זה רק מגופים גדולים ולא מגופים קטנים כמונו.
<אילן שטיינר: אנחנו מערבבים פה מין שבאינו מינו.
<אילן שטיינר: אם הייתה בעיה נקודתית עם עובד ביום מסוים או במכונה, זה דבר שבוודאי לדעתי לא צריך להתברר על שולחן ה - - -
ישראל אייכלר: הוועדה.
ישראל אייכלר: אבל מה שכן, אתה עכשיו – איך הם קוראים לזה – הרמת להנחתה.
ישראל אייכלר: 7 מיליון שקלים זה צורך ציבורי גדול מאד.
ישראל אייכלר: חשבתי שמדובר בכמה - - -
<שמואל אייזנבך: לא, זה גם רשתות וזה קואופרטיבים וזה - - -
ישראל אייכלר: הם גם מחליפים?
<שמואל אייזנבך: כן, הם באים גם.
<שמואל אייזנבך: בטח.
<אילן שטיינר: זה בדיוק הדבר שאנחנו מבקשים לצמצם ולמנוע.
<אילן שטיינר: כשאנחנו מקבלים, ושוב, יש לנו את הנתונים - היקף הפריטות הממוצעות זה סדר גודל של 60,000 מטבעות לפריטה.
<אילן שטיינר: אני לא יכול – ואתם יכולים לשוות בעיניכם – מדובר כפי שאמר האדון גם – מגיעות משאיות, מגיעים רכבים גדולים וזה עניין תעשייתי.
<אילן שטיינר: בנק ישראל, שוב, רוצה ומוכן ונאות לתת את השירותים לציבור.
<אילן שטיינר: ואדוני, נתת את הדוגמא של הילד שחסך בקופה או מי שיש לו, או בעל המכולת הקטן.
<אילן שטיינר: בעל המכולת לא מגיע עם 60,000 מטבעות ויש פרטיות שמגיעות עד כדי 670,000 שקלים לפריטה בודדת.
<אילן שטיינר: זה היקפים תעשייתיים.
<אילן שטיינר: לשם כך נדרש - - -
<אליהו יפרח: סליחה, זה פשוט מאד למה בעל המכולת לא מגיע.
<אליהו יפרח: כי בעל המכולת דוחף את זה לציבור והציבור אין לו מה לעשות בזה, אז הוא דוחף אותם לקופה והקופה מגיעה לעמותות.
ישראל אייכלר: רק שנייה, אמרת שמישהו פרט 670,000 שקלים?
<אילן שטיינר: אני אומר, כן.
<אילן שטיינר: יש לי את הנתונים.
ישראל אייכלר: מי זה?
<אילן שטיינר: שווי הפריטות המקסימאליות, ואין לי את זה כרגע לפי שמות, יש לי לפי נתונים, הם מגיעים עד כדי 672,000 שקלים לפריטה.
ישראל אייכלר: פריטה אחת?
<אילן שטיינר: פריטה אחת.
<אילן שטיינר: שקלים.
ישראל אייכלר: את מכירה מישהו עם 670,000 שקלים?
<קריאה: לא, לא, זה חברות.
<אילן שטיינר: אני חושב שאדוני מבין עכשיו יותר טוב למה כוונתנו.
<אילן שטיינר: את אותן פריטות תעשייתיות שמגיעות עם מאות אלפי שקלים, עם כמויות של משאיות של מטבעות ורוצים בעצם להעמיס על בנק ישראל את אותן עלויות שבסופו של דבר צריכות להיות בתאגידים הבנקאיים, זה דבר שמבחינתנו הוא בעייתי מאד.
<אילן שטיינר: גם בהיבט של היעילות ויעילות, למרות מה שאמר אדוני על המשאבים של בנק ישראל, היא לא מילה גסה בעיני ואני חושב שאנחנו צריכים לנסות להיות גם יעילים, וגם בהיבטים נוספים שקשורים לאותן תקנות של לדעת מה מקור הכסף – מי הלקוח.
<אילן שטיינר: לדברים הללו אנחנו לא מתייחסים, לא בזלזול ולא בציניות ואנחנו רוצים לכבד את זה ולכן קבענו רף סביר.
ישראל אייכלר: מ-600,000 שקלים הגעתם ל-5,000 שקלים.
<אילן שטיינר: נתתי את הדוגמא המקסימאלית.
ישראל אייכלר: בזה אתה צודק.
ישראל אייכלר: מי שמביא לך 600,000 שקלים – בשמחה.
ישראל אייכלר: אבל מי שמביא 10,000 שקלים או 5,000 שקלים או 20,000 שקלים - - -
<אילן שטיינר: אז את ה-5,000 שקלים ואת ה-1,000 מטבעות אנחנו כבר מקבלים.
<אילן שטיינר: ואדוני, כשאנחנו עשינו בסופו של דבר את ההתפלגות שלנו, כי לא עשינו איך אנחנו עכשיו קובעים את הסכום, רצינו להכניס בסופו של דבר את המאסה הגדולה של הפורטים כ - - - לציבור.
<אילן שטיינר: והם ממשיכים לקבל שירות.
<אילן שטיינר: וצר לי באמת שאדוני כרגע מביא כמויות כאלה גדולות של 10 אגורות שהשירות הזה נמנע ממנו, כי הוא לא עומד בזה - - -
ישראל אייכלר: כמה כסף הבאת?
<אליהו יפרח: כל הזמן הייתי מביא בסביבות 12,000 שקלים בחצי שקלים וב-10 אגורות.
<אילן שטיינר: 12,000 שקלים ב-10 אגורות זה 120,000 מטבעות.
<אליהו יפרח: כל חודשיים.
<עודדה פרץ: אז תבוא כל חודש וזה כבר 6,000.
ישראל אייכלר: אז - - - מיליון מטבעות - - -
<אילן שטיינר: יכול להיות.
ישראל אייכלר: אז לדעתי צריכה להיות איזו שהיא מגבלה.
<עודדה פרץ: יש לי רעיון בשבילך.
<עודדה פרץ: תראה, הוא אומר שהוא מביא - - -
<קריאה: 12,000 שקלים.
<עודדה פרץ: 12,000 שקלים, לא 12,000 מטבעות?
<אליהו יפרח: כן.
<עודדה פרץ: אה, הבנתי.
<אליהו יפרח: אני הייתי שמח אם יתנו הוראה לכל הבנקים שלא יקחו יותר עמלה ושאני אפקיד את כל הכסף שלי - - -
ישראל אייכלר: לא, הם לא יכולים לתת הוראה לבנקים לא לקחת בכלל עמלה.
ישראל אייכלר: לפי נציגות הבנקים, מה שאני הבנתי, כשלא מדובר בעשרות אגורות, אז מדובר פה ב - - -
<אילן שטיינר: בשברי אחוז.
<אליצור דב וייזר: שברי אחוז.
<אליצור דב וייזר: 0.6 ו-0.3 אחוז.
<טיבי רבינוביץ: עד 0.6.
<שלומית אבינח: וזה בכל הבנקים?
<עודדה פרץ: כן, זה מקסימום 3 שקלים.
ישראל אייכלר: אז מדובר פה רק בבעיה של ה-10 אגורות.
ישראל אייכלר: רגע, לגבי הבנקים הרגילים, לתת להם את ה-10 אגורות, להטיל עליהם – אני לא יכול לחייב אותם ולא יכול אפילו לבקש מבנק ישראל לחייב אותם, כי זה בנק מסחרי.
ישראל אייכלר: הוא צריך להושיב אנשים, להבדיל מבנק ישראל, שאני כן רוצה לחייב אותם.
ישראל אייכלר: הם עובדי מדינה, הם מקבלים ממני משכורת בשביל לעבוד.
ישראל אייכלר: בנק לא עובד אצלי.
ישראל אייכלר: בנק עובד אצל עצמו.
ישראל אייכלר: אני צריך לאפשר לו.
ישראל אייכלר: אני לא יכול לחייב אותו שיספור עשרות אגורות.
<אליהו יפרח: לא אמרתי שיעבדו בחינם.
<אליהו יפרח: אם בנק ישראל לא רוצה להתמודד מול הלקוחות כי הוא חושד, אולי העלמת מס, אולי אלף ואחד דברים.
<אליהו יפרח: כשזה עובר דרך הבנקים הפרטיים, אז אין לו את כל החששות האלה, כי זה מבוקר, מס הכנסה, הכל מבוקר.
<אליהו יפרח: אז ממילא הפיצוי שמי שצריך לשלם, זה בנק ישראל שישלם ישירות לבנקים.
<אליהו יפרח: הוא חוסך פה את החששות שלו.
<עודדה פרץ: שבנק ישראל ישלם לבנקים על זה שאתה פורט שם?
<אליהו יפרח: מנעתם שירות, תתנו אותו בדרך אחרת.
<אליצור דב וייזר: אדוני יושב הראש, תסתכל בנתונים שמחלקת המטבע העבירה.
<אליצור דב וייזר: אני חושב שהייתה פה פגיעה מינורית גם בהיקף ההפקדות, או שהירידה הייתה באמת זניחה, של שליש, אם רואים את הארגונים הגדולים לעומת האזרח.
<אליצור דב וייזר: אילן, תדגיש את זה.
<אילן שטיינר: בשאלות שהוועדה הפנתה, אני מבקש להפנות אתכם לשאלתכם מספר 3.
<אילן שטיינר: שאלתם כמה בקשות לפריטה מתקבלות מדי חודש בשנה, התייחסות לשלוש השנים האחרונות.
<שלומית אבינח: אני בדיוק מראה לו את זה.
<אילן שטיינר: ובתשובה לכך, אני מבקש שנבין רק את ההיקפים, שמדובר בעניין מקומי ונקודתי.
<אילן שטיינר: כלומר, עד לשינוי הכללים היו 151 פריטות.
<אילן שטיינר: שווי ממוצע לפריטה 21,000 שקלים.
<אילן שטיינר: כמות מעות ממוצעת לפריטה – 58,000 מעות.
<אילן שטיינר: אחרי כניסתם של הכללים לתוקף, למעשה מ-151 פריטות בממוצע בחודש, ירדנו ל-107.
<אילן שטיינר: כלומר, נגרעו מפה כ-44 לקוחות וראו מה קרה לשווי הממוצע ולכמות המעות הממוצעת – ירדנו מ-21,500 לכ-2,000 וכמות המעות ירדה מ-58,600 ל-813.
<אילן שטיינר: ולכן אדוני, אני סבור שאנחנו מבחינתנו הצלחנו להמשיך לשרת את הציבור הרחב - - -
ישראל אייכלר: לא, להפסיק לשרת את הציבור.
<אילן שטיינר: לא, להמשיך לשרת, כי אנחנו עדיין מבצעים 107 פריטות.
<קריאה: זה הלקוחות הגדולים.
<אילן שטיינר: אדוני, אני מבקש לחדד את הנקודה הזאת, כי היא חשובה לדיון.
ישראל אייכלר: למה -600,000 לא מופיע פה?
<אילן שטיינר: כי זה שווי ממוצע לפריטה.
<אילן שטיינר: אנחנו מדברים על ממוצעים.
<אילן שטיינר: אני רוצה להדגיש, מי שבעצם נפגע – ואני לא בא כרגע לזלזל בפגיעה שהאדון והעמותה כרגע חווים מבחינתם, אבל הם שייכים לקבוצה מצומצמת מאד, של עשרות בודדות של ארגונים - - -
ישראל אייכלר: אז אתה יכול להחריג אותם.
<אילן שטיינר: לא.
<אילן שטיינר: שלמיטב הבנתנו כבר חלקם הגדול מצא פתרונות אחרים.
<אילן שטיינר: ואני רוצה לומר דבר נוסף.
<אילן שטיינר: לנהל משא ומתן מול ארגונים, בין אם זה חברות תחבורה ציבורית, בין אם זה בנקים, זה דבר שלא רק שהוא אפשרי, הוא גם מקובל ואנחנו מעודדים אותו.
<אילן שטיינר: וכפי שחלק מהגורמים מצאו פתרונות - - -
<אליהו יפרח: מעודדים?
<אילן שטיינר: בוודאי.
<אליהו יפרח: זו העלמת המס הכי גדולה שיש - - - לקחת את הכסף, לתת אותו למכולת, אף אחד לא יודע מאיפה בא לו הכסף הזה, אחרי זה מ-10 אגורות הוא לוקח - - -
<אילן שטיינר: אדוני לא הבין אותי.
<אילן שטיינר: לא הבנת.
<אליהו יפרח: מקורי שזה יבוא לבנק ישראל, רשמי, הכל מסודר.
<אליהו יפרח: זה כסף רשמי - - -
ישראל אייכלר: אליהו, אליהו, אני לא דואג ואתה לא דואג לענייני המס.
ישראל אייכלר: אנחנו לא התכנסנו בשביל לדאוג שלא יהיו העלמות מס.
ישראל אייכלר: בשביל זה יש את פדקה, הם דואגים שלא יעלימו מס.
ישראל אייכלר: אנחנו דואגים שארגוני החסד ועמותות המלכ"ר, שנקלעו לבעיה, כפי שאתה בעצמך אמרת, ד"ר שטיינר, שירדו כמעט מ-60,000 מעות ל-800 מעות - - -
<אילן שטיינר: בממוצע.
ישראל אייכלר: בממוצע.
ישראל אייכלר: אנחנו צריכים קצת לעשות איזון בקונטרסט הזה.
ישראל אייכלר: קודם כל אפשר, אם זה כל כך מעט עמותות, אפשר להחריג חברות מלכ"ר ועמותות.
ישראל אייכלר: זה דבר ראשון.
ישראל אייכלר: דבר שני, אפשר להעלות במקום 5,000 שקלים ל-10,000 שקלים.
ישראל אייכלר: הוא עצמו אומר 12,000 שקלים, אז אפשר 10,000 שקלים, 15,000 שקלים.
ישראל אייכלר: שזה יהיה סביר.
ישראל אייכלר: שלא יבואו אליך טייקונים ויחליפו 600,000 שקלים - - -
<אילן שטיינר: מה שאדון אליהו יפרח אמר, 12,000 שקלים, אבל למעשה אנחנו מדברים על 120,000 מעות.
<אילן שטיינר: כלומר, יש פה משחק קצת בין הסכומים לבין הנפח מבחינת הכמות.
ישראל אייכלר: למה, אמרת 21,000 זה בערך 60,000 מעות.
<אילן שטיינר: אני רוצה שוב להתעקש ולומר שאנחנו מדברים למעשה בצמצום של כ-40 פריטות מדי חודש.
<אילן שטיינר: אנחנו חושבים שגם מבחינה משפטית – ועורכי הדין של בנק ישראל פה יוכלו להרחיב על כך – זה יהיה בעייתי עד כדי בלתי אפשרי כרגע לעשות איפה ואיפה בין עמותה וארגון למטרה א' או למטרה ב' ואיך אנחנו מונעים את המצב שאותה רשת שיווק או גורם עסקי לא מעביר את המעות שבידיו לעמותה שנמצאת בשליטתו.
<אילן שטיינר: אנחנו חושבים שזה מאד בעייתי.
<אילן שטיינר: אני כן חושב שיש מקום – ונמצאים כאן מסביב לשולחן גם עמיתי, סגנית המפקחת על הבנקים וגם איגוד הבנקים – שתהיה התחשבות מסוימת, נקודתית, באותם מקומות.
<אילן שטיינר: ולמיטב ידיעתי, אנחנו גם הזמנו, או ליתר דיוק סגנית המפקחת על הבנקים, הזמינה את הגורמים הרלבנטיים, שבמידה והם נתקלים בבעיה נקודתית – יפנו לפיקוח על הבנקים והפיקוח יעשה כמיטב יכולתו להביא לפתרון.
<אילן שטיינר: אנחנו סבורים שמדובר בבעיה נקודתית שצריך למצוא לה פתרונות נקודתיים ובעינינו לא מדובר פה בכשל מערכתי.
<אילן שטיינר: להיפך.
<אילן שטיינר: אנחנו חושבים שכיום המערכת עובדת בצורה יותר טובה, יעילה, גם לבנק וגם לציבור ואת הבעיות שנותרו – אפשר לפתור נקודתית.
<עודדה פרץ: אני ארחיב?
ישראל אייכלר: אני רוצה שתעזרי לנו.
ישראל אייכלר: אם תרחיבי את מה שהוא אומר, אז חבל לי על הזמן.
<עודדה פרץ: כן, פנו אלינו כמה חברי כנסת בנושא הזה, בסמוך לזה שהכללים האלה נכנסו לתוקף, הכללים של בנק ישראל והתשובה שנתנו זה שבמקרים ספציפיים שנתקלים בבעיה, זאת אומרת ממש כמו שנאמר פה, אפשר לנהל משא ומתן.
<עודדה פרץ: זאת אומרת אם מישהו בא ובאת זה יוצר 30% כל הזמן, אז אפשר.
ישראל אייכלר: אצלם יכולים לחייב את הבנקים לקחת מקסימום 10%?
<עודדה פרץ: לא, אנחנו לא נפקח על העמלה הזאת, אבל מה שאנחנו אומרים, יש פה ממש מקרים נקודתיים.
ישראל אייכלר: יש עשרות עמותות שלא הגיעו לפה.
ישראל אייכלר: הם רק - - -
<עודדה פרץ: אני יודעת.
<עודדה פרץ: אבל אנחנו נתנו את התשובה הזאת כבר בפברואר, לאחד מחברי הכנסת - - -
<עודדה פרץ: התשובה היא שבמקרים שינהלו דו שיח עם הבנקים, ואם עדיין לא שבעי רצון, שיפנו אלינו, ליחידת פניות הציבור בפיקוח על הבנקים ואנחנו - - -
ישראל אייכלר: מאיזה בנק שאין להם דו שיח?
ישראל אייכלר: מהבנק הפרטי?
<עודדה פרץ: מהבנק שלהם.
<עודדה פרץ: כל אחד עם הבנק שלו.
<עודדה פרץ: עכשיו, אני רוצה גם לציין שיש פתרון מקומי כבר באחד הבנקים.
<עודדה פרץ: לבנק הפועלים יש את המכונה הזאת של דן חסכן, שבה בעצם אפשר לשפוך את המטבעות והם מופקדים לחשבון שלך.
<אליהו יפרח: הלכתי לשם, זה היה סגור ואין גישה לרכב.
<אליהו יפרח: ותנסי להרים שתי שקיות של 10 אגרות, של 80 קילו או 40 קילו ותנסי ללכת ברגל לתחנה המרכזית.
<עודדה פרץ: אתה לא יכול לצפות שיבוא סבל מהבנק וייתן לך את השירות.
ישראל אייכלר: רק סניף אחד נותן את השירות?
<עודדה פרץ: לא, יש מכונות כאלה - - -
<אילן שטיינר: זו תופעה שהיא מתרחבת.
<אמיר ספרנוביץ: יש 25.
ישראל אייכלר: 25?
ישראל אייכלר: איפה, בירושלים?
<שלומית אבינח: 25 סניפי בנק הפועלים.
<עודדה פרץ: לא, 25 שבהם יש את המכונה הזאת.
ישראל אייכלר: כמה יש בירושלים?
<אמיר ספרנוביץ: בכל מדינת ישראל.
ישראל אייכלר: אחד בירושלים?
<אמיר ספרנוביץ: במלחה.
<אמיר ספרנוביץ: אני לא מכיר עוד אחד.
<אליהו יפרח: בתוך התחנה המרכזית יש אחד, אין שם גישה לרכב.
<אליהו יפרח: וחוץ מזה, זה רק בנק הפועלים.
<קריאה: אבל אתה לא צריך יותר מאחד.
<קריאה: בנקודה שאתה מגיע אליה אתה שופך את הכסף ואתה מזוכה.
<אליהו יפרח: ואם אין לי בנק הפועלים?
<קריאה: אבל לפני כמה דקות אמרת שהיית בבנק הפועלים ולא נתנו לך את השירות.
<אליהו יפרח: זה בנק שלי פרטי.
<אליהו יפרח: אז אמרתי, - - - אלווה לאישה - - -
ישראל אייכלר: אתה מבנק ישראל?
<אליצור דב וייזר: בעוונותיי, כן.
<שלומית אבינח: הוא יועץ משפטי, כן.
ישראל אייכלר: אדון יועץ משפטי, מה השם?
<אליצור דב וייזר: אליצור.
ישראל אייכלר: אליצור דב וייזר, האם יש סיכוי לשנות משהו במדיניות של בנק ישראל בעניין הזה?
<אליצור דב וייזר: מאיזו בחינה?
<אליצור דב וייזר: מבחינת הכללים או מבחינת הפיקוח על הבנקים?
ישראל אייכלר: מבחינת השירות הזה.
ישראל אייכלר: לא, פיקוח על הבנקים אני לא חושב שתוכלו.
<אליצור דב וייזר: תראה, אדוני יושב הראש, באופן כללי חוק בנק ישראל, אפשר לקרוא את החוק כמה פעמים, אין שם עניין של שירות לציבור.
<אליצור דב וייזר: בכלל, בנק ישראל לא אמור לתת שירות לציבור הרחב.
ישראל אייכלר: רק לקחת.
<אליהו יפרח: זה כסף שלהם והם לא רוצים אותו.
<אליצור דב וייזר: לא אמרנו שלא רוצים אותו.
ישראל אייכלר: זה הפדראל בנק, תבין.
<אליצור דב וייזר: אני אומר, הייתה אסכולה בבנק שגרסה שגם את השירות הזה לא צריך לתת לציבור.
<אליצור דב וייזר: הקופות האלה צריכות להיסגר, חד וחלק מבחינת תשומות ויעילות ועלויות וכו'.
ישראל אייכלר: תאמין לי, אם הציבור נותן לכם, אז אתם צודקים.
ישראל אייכלר: יש פה מצב בלתי אפשרי.
ישראל אייכלר: האם מישהו עוד רוצה לומר משהו, בבקשה, אחרת אני מסכם את הדיון.
<שמואל אייזנבך: סליחה, אני אומר משהו.
<שמואל אייזנבך: מאז שהתקנות נכנסו לתוקף באוגוסט, הרבה מאד עמותות מצאו ולחלק מהן אני אפילו עזרתי להן למצוא פתרונות.
<שמואל אייזנבך: אבל בשביל פתרונות צריך קצת להתאמץ.
ישראל אייכלר: איזה פתרון?
<שמואל אייזנבך: יש היום בשוק ביקושים למעות.
<שמואל אייזנבך: זאת אומרת, אותה רשת שזקוקה למטבעות, היא בעצם משלמת לבנק כסף.
<אליצור דב וייזר: לבנק הפרטי.
<שמואל אייזנבך: לבנק הפרטי.
ישראל אייכלר: בשביל להוציא מטבעות.
<שמואל אייזנבך: בדיוק.
<שמואל אייזנבך: היא גם משלמת.
ישראל אייכלר: זאת אומרת שאם הוא ייגש לצרכנייה גדולה, לרשת - - -
<שמואל אייזנבך: אם הוא ייגש, ויכול להיות שלאותה צרכנייה שהוא ייגש כבר לה מישהו.
<אליהו יפרח: לא, אני בקביעות עם מנכ"ל הצרכניות וקבוע דוחים ודוחים.
<אליהו יפרח: יש.
<אליהו יפרח: מקודם אמרתם שיש 600,000, אז גוף כזה גדול שיש לו 600,000 – בקלות הוא כבר מסודר עם כל ה - - -
<שמואל אייזנבך: הצבירה לדוגמא של 10 אגורות, שיוצאת כל חודש מבנק ישראל החוצה, היא 7 מיליון מטבעות.
<שמואל אייזנבך: זאת אומרת הם לא יכולים בכלל לספק - - -
ישראל אייכלר: מי לוקח את זה אצלכם, הבנקים?
ישראל אייכלר: כמה הם משלמים על זה?
<שמואל אייזנבך: כן.
<שמואל אייזנבך: הבנקים?
<שמואל אייזנבך: אנחנו נותנים שירות לבנקים.
ישראל אייכלר: חינם?
<אליצור דב וייזר: לא, מחליפים להם את זה.
<טיבי רבינוביץ: משיכה מבנק ישראל היא בחינם.
<טיבי רבינוביץ: אפשר למשוך מבנק ישראל כמה שרוצים.
ישראל אייכלר: זאת אומרת בנק כן יכול לקבל אצלכם את השירות.
<אילן שטיינר: לא, הוא לא יכול לקבל את השירות.
ישראל אייכלר: לא, את השירות ההפוך, לקבל את המטבעות.
<אילן שטיינר: נכון.
<אליצור דב וייזר: נכון, זה מהחשבון שלו.
ישראל אייכלר: לא, אבל הוא עושה את זה בפרוטות.
ישראל אייכלר: אז אולי היועץ המשפטי ימציא חוק שאסור לבנק ישראל לתת להם פרוטות, שיתנו להם רק שיק ושילכו לבנקים לפרוט את זה ושישלמו 30%.
ישראל אייכלר: אני רוצה לראות שאתם עושים את זה.
<אליהו יפרח: וגם לצרכניות.
ישראל אייכלר: לצרכניות הגדולות, באותו היגיון – בנק ישראל לא אמור לתת שירות לציבור, בוודאי שלא לצרכניות.
<אליצור דב וייזר: הוא לא נותן לצרכניות.
ישראל אייכלר: בוודאי לא לבנקים, סליחה.
ישראל אייכלר: בוודאי לא לבנקים.
ישראל אייכלר: אתם עובדים אצל הבנקים?
<אליצור דב וייזר: רק הבנקים מנהלים אצלנו חשבון.
ישראל אייכלר: אבל למה שתיתנו להם את השירות הזה?
ישראל אייכלר: הם יכולים ללכת למתחרה.
<אליצור דב וייזר: יש עוד בנק המרכזי?
ישראל אייכלר: טוב, אני רוצה לסכם את הדיון.
<אמיר ספרנוביץ: יש עוד נקודה, ברשותך – הנושא הגיאוגרפי.
<אמיר ספרנוביץ: השירות שלנו ניתן אך ורק בירושלים עד שנת 2015 וגם היום.
<אמיר ספרנוביץ: כל עמותות הצדקה מאזור צפת, מאזור ראש פינה או מכל נקודה אחרת בארץ - - -
<אליהו יפרח: מגיעים לירושלים.
<אמיר ספרנוביץ: פתרו לאורך השנים את הסוגיות שלהם במקומות הספציפיים שלהם.
<אליהו יפרח: הם מגיעים לירושלים.
<אליהו יפרח: אני מכיר, מצפת מגיעים לירושלים ועד עכשיו בלעו את הגלולה בצורה - - - כבר אי אפשר.
ישראל אייכלר: יש לכם בכלל סניפים באזורים אחרים?
<אליצור דב וייזר: אין לנו אף סניף.
ישראל אייכלר: אין לכם בתל אביב סניף?
<אילן שטיינר: אין לנו שירותי קופה.
ישראל אייכלר: אני רוצה עוד פעם להבין, אין סניפים של בנק ישראל בתל אביב?
<אילן שטיינר: לא, אין לנו שירותי קופה.
<אליצור דב וייזר: יש משרדים.
<אילן שטיינר: יש לנו משרדים, אין לנו שם שירותי קופה.
ישראל אייכלר: יש עוד דברים שאתם נותנים בקופה?
<אילן שטיינר: כן.
<אילן שטיינר: בקופות הללו אנחנו - - -
ישראל אייכלר: סליחה רגע, אני שאלתי שאלה.
ישראל אייכלר: האם יש עוד שירותים?
<אילן שטיינר: הקופות משמשות אותנו לאזרחים שמגיעים עם מטבע פגום.
<אילן שטיינר: עכשיו יש לנו את הנושא של הסדרה החדשה, מי שרוצה להחליף שטרות ישנים בחדשים ואנחנו גם נותנים שירותים שקשורים למלוות המדינה, שזה מתבצע דרך חלון הקופה שלנו.
<אילן שטיינר: זה מה שמשמש.
ישראל אייכלר: הקופות שהיו פעם.
<עודדה פרץ: אני גם רוצה להגיד לו משהו.
<עודדה פרץ: אתה בעצם אומר שאתה אפילו מכיר את הפתרון הזה של דן חסכן, רק שאתה אומר שזה כבד לך, שזה לא נוח.
<אליהו יפרח: לא שייך, כי זה נכנס לחשבון הפרטי.
<אליהו יפרח: מס הכנסה מחייב אותי על - - -
<עודדה פרץ: לא משנה, אבל העמותה גם יכולה לפתוח חשבון בבנק הפועלים - - -
<אליהו יפרח: אבל בתור עמותה אני מקבל קופת צדקה, אני חייב מיד לדווח על זה.
<אליהו יפרח: אני מיד מוציא קבלה.
<אליהו יפרח: הכל מסודר.
<אליהו יפרח: עכשיו, את הכסף הזה אני לא יכול להפקיד.
<אליהו יפרח: אני צריך להפקיד את זה בחשבון שלי - - -
<עודדה פרץ: אבל אתה יכול לפתוח חשבון לעמותה.
ישראל אייכלר: אתה יכול לפתוח חשבון.
<אליהו יפרח: אני אפתח את החשבון, אבל אני לא יכול להכניס את הכסף הזה, עם כל עשרות האגרות הללו.
<אליהו יפרח: אני לא אוכל להפקיד את זה, כי הבנק ייקח לי על זה עמלות, אז מה?
<אליצור דב וייזר: למה?
<אליצור דב וייזר: דן חסכן זה בחינם.
ישראל אייכלר: אבל - - - חינם את הקבלה של הכסף הזה?
<אליהו יפרח: איך?
ישראל אייכלר: אם אתה תביא לבנק, לחשבון שלך את המטבעות האלה, הוא לא יקבל בחינם?
<שלומית אבינח: זה רק בבנק הפועלים.
<אליהו יפרח: הוא לא יקבל בחינם.
<אליהו יפרח: אני ניסיתי.
<אליהו יפרח: אני דיברתי עם בנק הפועלים ועם בנק מזרחי, ששם העמותה יושבת.
<אילן שטיינר: סגנית המפקחת רוצה - --
<אליהו יפרח: דיברתי עם בנק הדואר והם לא רוצים בכלל.
ישראל אייכלר: בואו נשמע מה אומרת המפקחת על הבנקים.
<עודדה פרץ: אתה יכול לפתוח להבנתי חשבון של העמותה בבנק הפועלים ולבוא עם השקים.
<עודדה פרץ: אז אם זה כבד, אז אולי תצברו את זה לא פעם בחודשיים, אלא פעם בשבוע, כדי להקל עליכם וכמה שאתה שופך, זה עלות של פעולה בערוץ ישיר, שזה סדר גודל של 1.5 שקלים.
<עודדה פרץ: יש פתרון.
<אליהו יפרח: זה נקרא לבנות בית חולים מתחת לגשר.
<עודדה פרץ: מה?
<עודדה פרץ: למה?
<אליהו יפרח: כי הפתרון - - -
<עודדה פרץ: אז מה הפתרון?
<אליצור דב וייזר: בכל זאת, לפתוח בית חולים - - - כל פיתרון הוא לא טוב - - -
<אליהו יפרח: לא אמרתי שהוא לא טוב - - -
<קריאה: בבנק ישראל, שהוא גם נותן פתרון לארגוני הצדקה בצפת - - -
ישראל אייכלר: אנחנו מיצינו את הדיון.
ישראל אייכלר: אני הבנתי את כל ההיבטים פה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לסכם את הדיון פה, את מה שאנחנו כוועדה מבקשים.
ישראל אייכלר: אנחנו נפנה לנגידת בנק ישראל לשנות את המדיניות ולהחריג עמותות או מלכ"רים שאינם לכוונות רווח, וכן לאפשר להם לפרוט את המטבעות בבנק ישראל.
ישראל אייכלר: כדי שלא ייווצר שוב עניין מסחרי, אנחנו מבקשים במקום להגביל את זה ל-5,000 שקלים, להגביל את הסכום ל-15,000 שקלים בפרטיה אחת.
<אליהו יפרח: בלי מטבעות.
ישראל אייכלר: מטבעות.
<אליהו יפרח: בלי חשבון של המטבעות.
ישראל אייכלר: לא, אני מדבר על סכום.
ישראל אייכלר: ואנחנו מבקשים מהפיקוח על הבנקים לחייב את הבנקים הפרטיים לקחת לכל עמלת פריטה, לכל היותר, 10% מהסכום, לא משנה באיזה ערך.
ישראל אייכלר: והדבר האחרון, אנחנו נמליץ לנגידת בנק ישראל לפתוח אפשרות לפתיחת קופה לשירות הציבור גם במרכז.
ישראל אייכלר: לא יתכן שמיליון תושבי גוש דן לא יוכלו לקבל את השירות הזה.