GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אבנר עורקבי: יושב ראש ארגון אהב"ה – ארגון הנכים בישראל וחבר בפורום של נעמי מורבייה, פורום הנכים.
<אבנר עורקבי: אני רוצה בעיקר להתמקד בנושא של האנשים בעלי המוגבלות שכבר דרים בדירות שהן בשכר דירה סוציאלי, ומה שקורה, קורה דבר כזה שאני יכול לקרוא לזה אפילו פשע מאורגן של החברות המשכנות.
<אבנר עורקבי: החברות המשכנות יודעות את המצב של הדיירים שגרים בדיור הסוציאלי, עם ילדים נכים, הדירות לא מותאמות - - -
<שלומית אבינח: אבנר, לא הזמנו את החברות המשכנות.
<אבנר עורקבי: לא, אני מדבר על - - -
<שלומית אבינח: אז הן לא כאן.
<שלומית אבינח: אז בוא תדבר על הנושא.
<אבנר עורקבי: מה שקורה באופן סיסטמתי.
ישראל אייכלר: בוא תגיד מה כואב לך.
<אבנר עורקבי: מה שכואב לי זה שפתאום הם העלו, כלומר אותה משפחה מקבלת סכום מסוים לשכירות חודשית, באופן לא ידוע, מישהו מחליט להעלות להם את שכר הדירה מ-600 שקלים ל-1,000 שקלים, דברים שהם לא יכולים לעמוד בהם.
<שלומית אבינח: זה בעל בית פרטי?
<אבנר עורקבי: לא בעל בית פרטי.
<אבנר עורקבי: אני מדבר על החברות המשכנות בדיור הציבורי.
<אבנר עורקבי: אני לא מדבר על דירות נ"ר, אני מדבר על הדיור הציבורי.
<שלומית אבינח: זה החברות המשכנות, אבל הן עושות את המדיניות של משרד השיכון.
<אבנר עורקבי: הרי הן מקבלות את כל האינפורמציה ממשרד השיכון ומה שקורה לאותה משפחה, הן מקבלות מ-600 שקלים ומעלים להם את שכר הדירה ל-1,000 שקלים, אז היא נמצאת עם ידיים שלובות.
<שלומית אבינח: ליאת, החברות המשכנות יכולות על דעת עצמן להעלות שכר דירה, בלי הפיקוח שלכם?
<ליאת גואלי: יש נוהל מידרוג שכר דירה, שלפי הנוהל הזה בעצם נקבע איך נקבע שכר הדירה שבן אדם משלם.
<ליאת גואלי: בדרך כלל למי שמתקיים מקצבאות קיום, לא מעלים לו את הסיוע בשכר דירה באופן - - -
<אבנר עורקבי: כן, אבל - - -
<שלומית אבינח: צריך לבדוק את זה.
<שלומית אבינח: זה נושא אחר.
<אבנר עורקבי: הסיבה היא, כשאדם בעל צרכים מיוחדים או ההורים שלו יוצאים לעבוד, מרוויחים 7,000 שקלים, ויש להם גם ילד נכה בפנים - אתה לוקח ממנו 1,000 שקלים, זה טיפת האוויר האחרונה שלו.
<אבנר עורקבי: קח את ה-600 שקלים, תהיה בריא.
<אבנר עורקבי: אני רוצה לומר שאני פה מבית משפט.
<אבנר עורקבי: אתמול הייתי בבית משפט כדי להגן על משפחה כזאת, שלא יסלקו אותה מהדירה.
ישראל אייכלר: דירה של החברה המשכנת?
<אבנר עורקבי: דירה של החברה המשכנת.
ישראל אייכלר: כמה דורשים מהם שכר דירה
<אבנר עורקבי: דרשו מהם 600 שקלים, פתאום העלו להם את זה ל-1,000 שקלים, עכשיו נוצר להם חוב של איזה 3,000 שקלים, עכשיו זה כבר 16,000 שקלים ורצו לסלק אותם מהדירה.
<אבנר עורקבי: אמרתי להם, - - - סנקציה, עשיתי עצירה.
<אבנר עורקבי: רגע.
<אבנר עורקבי: אני מדבר עם כל הגורמים.
ישראל אייכלר: עכשיו בואו נדבר על - - -
<אבנר עורקבי: ויש גם את הבעיה הזאת של ראשי הארגונים, שמעלים להם את הקצבה בגלל שהוא מקבל פנסיה.
<אבנר עורקבי: בגלל שהוא מקבל פנסיה מעלים לו את שכר הדירה ל-2,000 שקלים.
<אבנר עורקבי: גר בדירת נ"ר.
ישראל אייכלר: אבל איזו פנסיה הוא מקבל?
<אבנר עורקבי: הוא היה פעם במשטרה.
ישראל אייכלר: נו, אז כמה הוא מקבל לחודש?
<אבנר עורקבי: 3,000 שקלים.
<אבנר עורקבי: וזה נושא מאד מקורב אלינו, של אחד מהפורום שלנו.
ישראל אייכלר: היה לו בשבוע שעבר דיון בכנסת בעקבות הדברים של המנהלת, לגבי אזרח שביקש – זה נושא אחר, לא כל כך קשור לדיור – יותר לעניין של הסיעוד.
<שלומית אבינח: ניצולי שואה.
ישראל אייכלר: ניצולי שואה.
ישראל אייכלר: טען שר הרווחה – ואני רוצה להגיד את זה לפרוטוקול – שיש הוראה חד משמעית כבר שנתיים שהפנסיה והרנטה שמקבלים ניצולי השואה – לא נחשבים כהכנסה לגבי המגבלה הזאת, אבל מישהו סיפר לי סיפור, שאני מניח שהוא לא יצטער אם אני אספר את זה לפרוטוקול, כי זה פשוט מסביר את העניין.
ישראל אייכלר: הוא אומר שצלצלה אליו אישה בת 90, בלי עין רעה, שבעלה חי, כמוה והם עם סיעוד.
ישראל אייכלר: גיל 90 והם לא מקבלים הנחה.
ישראל אייכלר: אז הוא שואל אותה גברת, כמה ההכנסה שלך?
ישראל אייכלר: אז היא אומרת 20,000 שקלים לחודש.
ישראל אייכלר: אז הוא אמר גברת, שתחיי עד 120 שנה בבריאות שלמה ותשלמי את כל המחיר.
ישראל אייכלר: באמת, 20,000 שקלים בחודש.
<אבנר עורקבי: אנחנו לא מדברים על אנשים כאלה שמרוויחים 20,000 שקלים לחודש.
ישראל אייכלר: אז זהו, לכן אתה אומר שהוא עבד במשטרה והפנסיה שלו היא 3,000 שקלים, אז תרשה לי לבדוק, במשטרה - באיזו דרגה שהוא לא היה – מקבל פנסיה לחודש.
<אבנר עורקבי: אני יודע שהוא מקבל.
<אבנר עורקבי: אני יודע, כי זה מאד מקורב אלינו, שהוא מקבל בסביבות 3,000-3,800 שקלים.
ישראל אייכלר: יש עובדי משטרה או שוטרים שמקבלים פנסיה כשהם יצאו לגמלאות 3,000 שקלים בלבד?
ישראל אייכלר: אתה בטוח?
<אבנר עורקבי: אצלי במשפחה יש גם אחד שמקבל 3,000 שקלים.
ישראל אייכלר: טוב, זה נושא לדיון נפרד.
ישראל אייכלר: אני רוצה לחזור למשרד השיכון ולאלה שאינם נכים ואינם חולים.
ישראל אייכלר: עד עכשיו הקדשנו לנכים ולחולים.
ישראל אייכלר: פשוט זוגות צעירים, שכל אשמתם זה שההורים שלהם לא עשירים ואין להם דירה.
ישראל אייכלר: מה הקריטריונים כדי שהם יהיו זכאים לקבלת סיוע בשכר דירה?
<ליאת גואלי: הקריטריונים לסיוע בשכר דירה היום מתחלקים לשניים.
<ליאת גואלי: מתקיימים מקצבאות קיום של המוסד לביטוח לאומי, שזה הבטחת הכנסה, השלמת הכנסה, נכות, מזונות ביטוח לאומי גם כן, שמקבלות חד ההורית, ואנשים שעובדים וממצים כושר השתכרות.
<ליאת גואלי: זאת אומרת אחד מבני הזוג עובד במשרה מלאה ואז הם נבחנים במבחן ההכנסה.
ישראל אייכלר: עד איזו הכנסה?
<ליאת גואלי: זה מתחלק בין זוגות, זוג עם ילד, זוג עם שני ילדים.
ישראל אייכלר: בואי נגיד זוג עם ילד.
<ליאת גואלי: זוג עם ילד זה בערך משהו כמו 6,200-6,300 שקלים הכנסה ברוטו.
ישראל אייכלר: אם הם מרוויחים יותר מ-6,000 שקלים ברוטו?
<ליאת גואלי: הם לא זכאים.
ישראל אייכלר: הם לא זכאים.
ישראל אייכלר: איך מצאתם 150,000 אנשים כאלה?
<ליאת גואלי: עובדה שיש 150,000 חסרי בית.
ישראל אייכלר: יש 150,000 שלא מרוויחים, זוג צעיר עם ילד שלא מרוויחים 6,000 שקלים לחודש, ברוטו?
<ליאת גואלי: נכון, נכון.
ישראל אייכלר: זאת אומרת שהמצב הרבה יותר חמור עוד ממה שחשבתי.
<ליאת גואלי: לצערנו.
ישראל אייכלר: איזה המלצות הייתם ממליצים לשנות או להקל קצת על קריטריונים לזוגות צעירים שכן יקבלו?
<ליאת גואלי: תראה, גובה ההכנסה המזכה משתנה מעת לעת.
<ליאת גואלי: אנחנו משנים, אנחנו מעדכנים, אנחנו כן עם היד על הדופק בנושא הזה.
<ליאת גואלי: אנחנו, במסגרת ועדת אלאלוף, המלצנו לוועדה והיינו שותפים לכל הדיונים של הוועדה ואנחנו מודעים לפער של שכר הדירה שניתן היום על ידי המשרד, לעומת שכר הדירה בשוק החופשי.
<ליאת גואלי: אנחנו כן המלצנו להגדיל את הסיוע בשכר הדירה שניתן היום.
<ליאת גואלי: עמדת המשרד השתקפה באופן ברור במסגרת הוועדה ומסגרת ההמלצות המלצנו כן להגדיל את הסיוע, אבל כמובן שזה הכל עניין של תקציב, כי אם היום הסיוע הממוצע הוא כ-1,000 שקלים, אם נגיד אנחנו רוצים להגדיל ב-1,000 שקלים לכל ה-150,000 משקי בית, מדובר במשהו כמו 1,728,000,000 מיליארד, שזה תקציב לא מבוטל.
ישראל אייכלר: לכל אלה שמרוויחים פחות מ-6,000 שקלים – שני בני הזוג.
<ליאת גואלי: לכל אלה שמקבלים מאיתנו סיוע.
<ליאת גואלי: אם אנחנו רוצים להגדיל להם את הסיוע בעוד 1,000 שקלים.
ישראל אייכלר: זאת אומרת כל אחד מרוויח פחות מ-3,000 שקלים.
<יונית אפרתי: כל כמה?
<ליאת גואלי: אמרנו, אם אנחנו רוצים להגדיל ב-1,000 שקלים, זה בערך 1,728,000,000 מיליארד, תקציב.
ישראל אייכלר: אני מבין שוועדת טרכטנברג, בשנת 2011, המליצה על הגדלת הסיוע בשכר דירה ב-160 מיליון.
<ליאת גואלי: ואכן הסיוע הוגדל.
<ליאת גואלי: במסגרת המלצות ועדת טרכטנברג הסיוע הוגדל.
ישראל אייכלר: אבל את אומרת שצריך פי עשרה.
<ליאת גואלי: אחרי שהסיוע הוגדל, אם אנחנו רוצים להגדיל יותר, זה התקציב שאנחנו צריכים לקבל.
ישראל אייכלר: וועדת אלאלוף המליצה להעלות את הסיוע בשכר דירה ל-950 מיליון שקלים.
ישראל אייכלר: זה כמעט מיליארד שקלים בשנה.
<אהוד בקר: ב - - -
ישראל אייכלר: הגדלת סכום הסיוע בשכר הדירה בסך 950 מיליון שקלים בשנה.
ישראל אייכלר: זאת אומרת כמעט מיליארד שקלים, ולהרחיב את מעגלי הזכאות לשינוי הקריטריונים.
ישראל אייכלר: זה לא נהיה.
ישראל אייכלר: זה נהיה?
ישראל אייכלר: הוסיפו מיליארד שקלים, של אלאלוף, אני שואל.
<ליאת גואלי: אלאלוף, לא קיבלנו.
ישראל אייכלר: זה לא בוצע?
<ליאת גואלי: זה לא בוצע.
<ליאת גואלי: אנחנו עוד בדיונים על כל ההמלצות של אלאוף.
ישראל אייכלר: א
ישראל אייכלר: לאלוף הוא יושב ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות והוא איש יקר מאד, ונדמה לי שהוא חבר כנסת בסיעת כחלון – כולנו, ואני מצפה מהאוצר שלפחות מה שאומר החבר החשוב הזה, זה שיוסיפו מיליארד שקלים בתקציב הבא לפחות.
ישראל אייכלר: הם רוצים עוד לעשות את זה לשנתיים.
<יובל טלר: שאני אגיד על זה עכשיו?
ישראל אייכלר: מתי תהיה לנו איזו התחייבות טובה של מיליארד שקלים?
<אבנר עורקבי: וגם גלנט מכולנו.
ישראל אייכלר: גם גלנט מכולנו, נכון.
<יובל טלר: במהלך 8 השנים האחרונות, החל משנת 2008, שאז התחילו לעלות המחירים, גדל היקף הסיוע בשכר דירה בפועל שמשרד השיכון נתן באופן משמעותי.
<יובל טלר: בשנת 2006, לצורך הדוגמא, עמד סך הסיוע על 1,050,000,000 שקלים.
<יובל טלר: בשנת 2015 סך הסיוע עמד על 1.48 מיליארד שקלים.
<יונית אפרתי: בעצם הגידול היה בתוספת אנשים.
<יובל טלר: היה גידול משמעותי מאד של תקציב.
ישראל אייכלר: איפה הגידול?
ישראל אייכלר: השחיקה והעלאת מחירי הדיור היו הרבה יותר גדולים בתקופה הזאת.
<יובל טלר: אני אומר שני דברים.
<יובל טלר: דבר ראשון, היה גידול קודם כל בהיקף הסיוע כולו, בעיקר בגלל הגידול במספר הזכאים.
<יובל טלר: זה עניין אחד.
ישראל אייכלר: של 40%.
<יובל טלר: ועניין שני, גם בגלל הגידול שליאת דיברה עליו, הגידול בעקבות ועדת טרכטנברג.
ישראל אייכלר: גידול של?
<יובל טלר: של 160 מיליון שקלים.
<יובל טלר: הגדלת הסיוע לזכאים.
ישראל אייכלר: ואחרי ה-160 מיליון אנחנו עדיין ב-1.4 מיליארד, אתה אומר?
<יובל טלר: 1.5 מיליארד כמעט.
ישראל אייכלר: אז זאת אומרת שמשנת 2008 עד שנת 2016, זה עלה ב-50%, נכון?
<יובל טלר: משנת 2006 למעשה.
ישראל אייכלר: אם אתה מקביל את זה למספר הזכאים שעלה ולמחירי הדיור שעלו, אז זה כמעט פחות ממה שהיה אז, ריאלית.
<יובל טלר: גם הסיוע הממוצע - - -
<שלומית אבינח: מספר הזכאים לסיוע בשכר דירה גם עלה משמעותית?
<יובל טלר: בטח.
<יובל טלר: מספר הזכאים עלה.
ישראל אייכלר: כן, היא אמרה שעלה.
ישראל אייכלר: 8 שנים.
<יובל טלר: זה המספר שאני מכיר.
<יונית אפרתי: אני לא מכירה את המספרים האלה.
<שלומית אבינח: ליאת, יש לך נתונים של שנת 2015 – כמה נתתם?
<ליאת גואלי: לא, אין לי.
<ליאת גואלי: אני יכולה ל - - -
<שלומית אבינח: אודי, אתה קיבלת?
<שלומית אבינח: שנת 2014?
<שלומית אבינח: 2013?
<אהוד בקר: לא.
ישראל אייכלר: ההיגיון אומר כשהאוכלוסייה גדלה יש גידול טבעי, מספר הנצרכים עולה, אנשים לא מתעשרים יותר, ההיפך.
<יובל טלר: למרות שאני חייב להודות שאנחנו כן רואים בין שנת 2002 לשנת 2006 דווקא ירידה מאד משמעותית במספר הזכאים.
ישראל אייכלר: בגלל שהקריטריונים קשיחים יותר.
<יובל טלר: אני לא יודע אם מדובר באותם קריטריונים, ולא - - -
ישראל אייכלר: אתה מזכיר את שנת 2003?
<שלומית אבינח: גם שנת 2007.
<שלומית אבינח: זה - - -
<אהוד בקר: לא, השינוי הזה גם היה חלק מהשינוי במדיניות למתן זכאות לעולים, לפחות כך נכתב על ידי מבקר המדינה.
ישראל אייכלר: כנראה היה שינוי בקריטריונים שהיו פחות קשוחים.
<יובל טלר: שהיו יותר קשוחים?
ישראל אייכלר: אז היו יותר קשוחים.
ישראל אייכלר: אתה כבר היית באוצר באותה תקופה?
<יובל טלר: לא.
ישראל אייכלר: אבל ביבי כן היה שם.
ישראל אייכלר: אתה זוכר את התקופה, 2003?
ישראל אייכלר: גזירות?
<יובל טלר: אני זוכר את התקופה.
ישראל אייכלר: נו, אז כנראה שהיה יותר קשוח מאשר אחר כך.
<איובל טלר: אנחנו רואים ירידה עד שנת 2006.
<איובל טלר: משנת 2006 עלייה.
<איובל טלר: אמרתם קודם שלא היה שינוי בקריטריונים.
<ליאת גואלי: בעקבות הגזירות של - - -
ישראל אייכלר: גזירות, כן, בלי להגיד שם.
ישראל אייכלר: לי מותר.
<ליאת גואלי: אז באמת בוטלה קבוצה לא מבוטלת של זכאים, שהם היו מגיל 45 עד 55 מתקיימים מהבטחת הכנסה.
<ליאת גואלי: לפני השינוי הם היו זכאים לסיוע בשכר דירה ואחרי השינוי לא.
<ליאת גואלי: זה קבוצה - - -
<שלומית אבינח: זה שינוי הקריטריונים.
<שלומית אבינח: בגלל זה ירד.
<שלומית אבינח: לא כתוצאה מ - - -
ישראל אייכלר: אז זה מה שאמרנו.
ישראל אייכלר: זאת אומרת זה שיש ירידה זה לא בגלל שאנשים - - -
<יובל טלר: לא, אני לא אומר שיש ירידה.
<יובל טלר: אני אומר שיש גידול מאד משמעותי דווקא בסך ההוצאה התקציבית.
ישראל אייכלר: מה עם מיליארד השקלים של אלאלוף?
ישראל אייכלר: של כחלון?
ישראל אייכלר: של גלנט?
ישראל אייכלר: את זה אני רוצה לשמוע כוועדה לפניות הציבור, אם יש לנו אפשרות לבוא לציבור ולהגיד הנה, יש ממשלה חדשה, כבר מתקיימת שנה שלמה, קבינט דיור, מחפשים פתרונות.
ישראל אייכלר: פה יש לנו אקמולים.
ישראל אייכלר: זה אפילו לא פתרון.
ישראל אייכלר: סתם להוריד קצת את החום של כל כך הרבה משפחות, לתת להם סיוע יותר מוגדל בשנים 2017, 2018, בתקציב הבאה.
<יובל טלר: במסגרת ההמלצות, ועדת אלוני הגישה המלצות במיליארדי שקלים בהיקפים משמעותיים ובשלב הזה לא אומץ הצעד הזה על ידי הממשלה.
ישראל אייכלר: שום דבר?
<יובל טלר: לא, בצעד הספציפי הזה של סיוע בשכר דירה.
<יובל טלר: יש - - - שאומצו הרבה צעדים אחרים.
ישראל אייכלר: בתחום הדיור?
<יובל טלר: גם בתחום הדיור.
ישראל אייכלר: תן לי דוגמא.
<יובל טלר: הוקצו 60 מיליון שקלים במשך שלוש שנים להגדלת תקציבי תחזוקה בדיור ציבורי.
ישראל אייכלר: 60 מיליון שקלים לשלוש שנים, כמה זה?
<יובל טלר: 60 מיליון שקלים בשנה, למשך שלוש שנים – 180 מיליון שקלים.
<יובל טלר: הוקמו מועדוניות בשכונות שבהן קיים ריכוז גבוה של דיור ציבורי, בהיקף תקציבי כולל של 40 מיליון שקלים.
<יובל טלר: בנוסף ניתנו דירות חדשות לדיור הציבורי - - -
<יונית אפרתי: מכספי הרכישה.
<יובל טלר: מכספי הרכישה, ובנוסף לזה נחתם הסכם של משרד השיכון, משרד האוצר, הסוכנות היהודית ועמיגור לבנייה של 2,650 יחידות דיור נוספת לדיור הציבורי.
<יובל טלר: כבר זה נמצא בתהליכים.
<יובל טלר: מדובר בבנייה.
<יובל טלר: זה תהליכים שלוקחים זמן.
ישראל אייכלר: כן, כן, אבל כמה זמן?
<יובל טלר: התכנית היא תכנית חומש.
<יובל טלר: במשך 5 השנים הקרובות אמורות להתווסף 2,650 יחידות דיור קטנות לזכאי הדיור הציבורי, לממתינים.
<שלומית אבינח: אתה מדבר על הוסטלים?
<יובל טלר: זה יחידות דיור קטנות, לא מדובר על הוסטלים.
ישראל אייכלר: נו, זה סלמס.
<יובל טלר: לא מדובר.
<יובל טלר: אני דווקא מציע ליושב ראש הוועדה ללכת לביקור ב - - -
ישראל אייכלר: יש כבר מוכן?
<יובל טלר: יש פרויקטים אחרים שעמיגור הקימו.
<יובל טלר: גם את הפרויקטים האלה עמיגור אמורים להקים, זה פרויקטים של דיור מוגן דווקא, שהם דומים בצורה מסוימת, דומים ושונים.
<יובל טלר: אני ממליץ לבקר שם, באמת פרויקט - - -
ישראל אייכלר: אולי נעשה איזה סיור של הוועדה בעניין.
<שלומית אבינח: איפה יש?
<יובל טלר: דיור מוגן יש בקריית אונו ויש לדעתי בכפר סבא - - -
ישראל אייכלר: דיור מוגן זה לקשישים.
<יובל טלר: נכון, אבל זה פרויקטים שעמיגור עשתה ואותה חברה שאמורה להקים את הפרויקטים האלה.
<ליאת גואלי: יחד עם הסוכנות היהודית.
<שלומית אבינח: אז זה יהיה רק לעולים?
<יובל טלר: מה?
<יובל טלר: הדיור המוגן?
<יובל טלר: כן, נכון.
<יובל טלר: בסדר, זה האוכלוסייה.
<יובל טלר: יושב ראש הוועדה דיבר על האיכות של הבנייה ועל הצורה של הבנייה.
<יובל טלר: היא מאד מרשימה.
<יובל טלר: אני מאד ממליץ לבקר.
ישראל אייכלר: אבל זה נושא נפרד.
ישראל אייכלר: אנחנו מדברים על זוגות צעירים ועל חסרי דיור.
ישראל אייכלר: כל הזמן מערבים את הדיור הציבורי ואת חסרי הדיור.
ישראל אייכלר: חסרי הדיור הם אנשים שלא זוכים אפילו לדיור ציבורי.
<יובל טלר: בשביל חסרי דיור משרד האוצר, ביחד עם משרד השיכון, ביחד עם רשות מקרקעי ישראל, פועלים כל הזמן להגדלת היצע יחידות הדיור, בין אם זה באמצעות הסכמי גג, בין אם זה באמצעות עבודה מתמדת מול הרשויות המקומיות, פינוי בסיסי צה"ל, באמצעות הקמת רשות להתחדשות עירונית, שאנחנו פועלים עכשיו, כשאנחנו מאמינים שזה בסוף הכל מספר אחת לירידת מחירי הדיור, ובסוף אלה הדברים שיתרגמו לכיסם של הזוגות הצעירים.
<יובל טלר: וכמובן מעל הכל, פרויקט מחיר למשתכן, שנותן היום ופונה לאותם זוגות צעירים שאתה מדבר עליהם, ובאמת מקטין באופן משמעותי את המחירים.
ישראל אייכלר: כמה דירות עכשיו בפרויקט מחיר למשתכן בארץ?
<יובל טלר: עד היום שווקו לדעתי 25,000 דירות.
ישראל אייכלר: בשנה האחרונה?
<יובל טלר: שווקו, לא כולן נתפסו.
<יובל טלר: בחלק מהמקומות לא היה ביקוש לדירות האלה ופנינו היום ל-70,000 דיור במשך שלוש שנים, למיטב זיכרוני, אבל אני לא רוצה להתחייב על המספר, כי אני לא בטוח.
ישראל אייכלר: אם אני אחבר את כל הדירות שהודיעו בארבע השנים האחרונות, עוד מהרב אטיאס עד היום הזה, קרקעות ששווקו לבנייה להגביר את ההיצע ולהוריד את הביקוש, אני כבר היום עם הרבה דירות מיותרות.
ישראל אייכלר: בינתיים אני לא רואה.
ישראל אייכלר: אני מניח שדיור לוקח המון זמן בבירוקרטיה - - -
<יובל טלר: אנחנו גם מאמינים שהגדלת היצע הדיור בסוף תשפיע.
ישראל אייכלר: בדיוק, זה מה שצריך להשפיע, אבל צריך לזרז.
<יובל טלר: אנחנו מזרזים.
ישראל אייכלר: בוועדת הפנים של מירי רגב העברנו המון חוקים לזרז ועדות מיוחדות, והאופוזיציה השתוללה וצעקה, ואני אמרתי לא מעניין אותי, אתם צודקים, אבל אני צריך דירות.
ישראל אייכלר: ולמעשה - - -
<יובל טלר: והזכיר יושב ראש הוועדה גם את חוק הוותמ"ל קודם, שהוותמ"ל הביא לשיפור משמעותי בעבודת התכנון במוסדות התכנון.
<יובל טלר: בשנה שעברה אושרו 100,000 יחידות דיור, כשלצורך השוואה בשנת 2008, שהיא לצורך העניין השנה של תחילת עליית המחירים, אושרו בכל מוסדות התכנון 24,000 יחידות דיור.
ישראל אייכלר: והן נבנות?
<יובל טלר: זה בתהליכים.
<יובל טלר: אושרה תכנית, עכשיו היא עוברת לביצוע.
ישראל אייכלר: נו, בוא נקווה.
ישראל אייכלר: כי אז קיווינו, אז אמרו לנו שתוך שנתיים-שלוש ייגמר בניין.
<יובל טלר: עכשיו בעזרת הוותמ"ל, תוך פחות משנה בחלק מהפרויקטים מצליחים להשלים תכנון, שזה בהשוואה ל-5-6 שנים.
ישראל אייכלר: איך היה פעם?
<יובל טלר: לעומת התכנון שהיה פער זה שיפור משמעותי מאד והדברים עוברים לביצוע, בין של משרד השיכון ובין של רשות מקרקעי ישראל ואנחנו רואים את הפרויקטים מתחילים לצאת.
<יובל טלר: גם מבחינת היקפי שיווקים של רשות מקרקעי ישראל אנחנו רואים גידול מאד משמעותי בשנתיים האחרונות.
<יובל טלר: שנה שעברה היה 45,000, שנה לפניה היה 50,000.
<יובל טלר: בשנה הזאת אמורים להגיע כבר ל-55,000 יחידות דיור שמשווקות.
<יובל טלר: אנחנו מאמינים שבסוף זה הכלי המרכזי לירידת המחירים.
ישראל אייכלר: תוך כמה שנים אתה חושב שאנחנו נתחיל לראות איזו שהיא בלימה של הטירוף של עליית המחירים?
<יובל טלר: אני לא מנבא דברים בנושא הזה.
<יובל טלר: אני כן אגיד, בנושא של סיוע לזוגות הצעירים - - -
ישראל אייכלר: סיוע בשכר דירה, כן.
<יובל טלר: תכנית מחיר למשתכן שעוזרת באופן משמעותי.
ישראל אייכלר: אתה יודע, אם אתה נותן לזוג צעיר דירה במחיר למשתכן הוא מוותר על הסיוע בשכר דירה, אבל הוא צריך לראות דירה.
<אבנר עורקבי: שמעתי בין הדברים שלך שאתה אמרת שיש מקומות שעדיין אין להם הצעות, דירות שכבר קיימות.
<יובל טלר: לא, זה לא דירות שקיימות.
ישראל אייכלר: לא, מכרזים שאנשים - - -
<יובל טלר: קבלנים שלא רצו - - -
ישראל אייכלר: שלא כדאי להם.
<יובל טלר: לא כדאי להם לבנות.
<יובל טלר: שאין ביקושים באזורים האלה.
ישראל אייכלר: באיזה אזור למשל?
<יובל טלר: יש ביקושים, הם פשוט ביקושים קצת יותר איטיים.
<יובל טלר: יש מקומות בארץ.
<יובל טלר: בדימונה יש מכרז של 600 יחידות דיור, שמתוכו 150 יחידות דיור חזרו.
<יובל טלר: יש מקומות שבהם הביצוע צריך להתעורר קצת יותר לאט.
<יובל טלר: בבית שמש היה שיווק באזור 4,000 יחידות דיור, כרגע נתפסו רק 500 יחידות דיור.
ישראל אייכלר: למה הקבלנים בבית שמש לא רוצים לבנות?
<יובל טלר: את זה אפשר לשאול אותם.
ישראל אייכלר: אולי בגלל שהכנסתם להם דמי פיתוח כל כך יקרים, שלא כדאי להם.
<יובל טלר: עלויות הפיתוח בבית שמש מבוססות אך ורק על ביצוע עבודות הפיתוח באתר, מדובר באתר מורכב, באתר מאד לא פשוט, בעיקר כשמדובר בסביבה ערבית ולכן - - -
ישראל אייכלר: כן, סביבה הררית וסלעים, אבל את הכבישים הבינעירוניים גם הוסיפו להם, אני חושב.
<יובל טלר: כבישים עירוניים לא הוסיפו, להיפך.
ישראל אייכלר: הורידו את זה?
<יובל טלר: כבישים עירוניים במסגרת מה שאמרתי קודם על הסרת חסמים, תוקצבו גם פרויקטים של בניית כבישים.
<יובל טלר: כביש 38, שיקומו.
<יובל טלר: אנחנו מקווים שבזמן הקרוב אנחנו גם נוכל לדבר על עוד פתרונות נוספים שם.
ישראל אייכלר: אתה מכיר את הבעיה בכביש 38 מטעם עבודתך?
<יובל טלר: אני חושב שמרבית הפתרונות לגבי כביש 38 כבר על השולחן.
<יובל טלר: יש עוד פיתרון אחד שנמצא בדיונים וזה לגבי הנושא של המחלף בצומת הביג.
ישראל אייכלר: כן, אבל עד המחלף כבר יהיה שם כביש בשעה טובה?
<יובל טלר: עד המחלף מרחיבים.
<יובל טלר: הדברים נמצאים בעבודה.
ישראל אייכלר: איחלתי לתושבי תל אביב שהיו פה בוועדה והתלוננו על עובדות הרכבת הקלה, שלא יעברו מה שאנחנו, הירושלמים עברנו, עד שראינו פה רכבת.
ישראל אייכלר: ככה אני אומר לגבי כביש מספר 38.
ישראל אייכלר: כבר כמה וכמה שנים אני רואה שעובדים ולא רואים שעובדים על הכביש.
ישראל אייכלר: רואים רק עבודות בכביש, אבל עובדים לא רואים.
<יובל טלר: דווקא עבודות ההפקעה והעבודות לקידום זמינות כבר באמת התקדמו שם.
<יובל טלר: אני יודע שדברים כבר יוצאים למכרזים.
ישראל אייכלר: טוב, אז בבשורה הזאת ובנימה האופטימית הזאת אנחנו השלמנו את הדיון.
ישראל אייכלר: הרבה סעיפים אין לנו, אבל הדרישה, הבקשה היא קודם כל לבצע את-.
ישראל אייכלר: יש לך עוד משהו?
<יובל טלר: רק בתשובה לשאלתך, קיבלתי את התשובה.
<יובל טלר: אני אגיד את המספרים המדויקים.
<יובל טלר: במסגרת הותמ"ל אושרו עד היום 11,674 יחידות דיור להשכרה ארוכת טווח.
ישראל אייכלר: 11,000 דירות?
ישראל אייכלר: יפה, תרשמי את זה.
<יובל טלר: ועד היום שווקו בפרויקטים של דיור להשכרה 1,245 יחידות דיור.
<אבנר עורקבי: איפה?
<ליאת גואלי: תחת הפרויקטים להשכרה של משרד השיכון.
<יובל טלר: בפרויקטים שאמרתי.
<יובל טלר: של דירה להשכיר.
ישראל אייכלר: זה חברת דירה להשכיר, אז זאת אומרת תוך כמה זמן הדירות האלה יהיו זמינות לדיירים?
<יובל טלר: זה תלוי גם בביקושים וזה מאד תלוי איפה.
<יובל טלר: יש מקומות שבהם צריך לעשות פיתוח באתרים, ויש מקומות שבהם לא צריך לעשות פיתוח באתרים.
ישראל אייכלר: כמה זמן בערך אתה חושב?
<יובל טלר: אני מתאר לעצמי, שוב, זה גם נוגע לשאלה ששאלת קודם לגבי כל אותן יחידות של הותמ"ל, תוך כמה זמן הן תושלמנה כבר.
<יובל טלר: זה דברים שנוגעים אחד בשני, כי ברגע - - -
ישראל אייכלר: אבל ה-11,000 דירות האלה יכולות לפתור לנו את הבעיה של כל הדיון שדיברנו, כי אם דיברת על 2,000-3,000 דיור שחסרות, כמה?
<יובל טלר: ממתינים, כן.
ישראל אייכלר: נו, אז אם יהיה לי 11,000 דירות, אז - - -
<שלומית אבינח: לא, זה ממתינים לדיור ציבורי, זה לא דירות כאלה.
<שלומית אבינח: זה שירות דיור ציבורי.
ישראל אייכלר: אבל אם הוא זכאי לסיוע בשכר דירה, הוא גם יכול לקבל - - -
<שלומית אבינח: לא, זו לא אותה זכאות.
ישראל אייכלר: אתה מדבר רק על נכים?
<אהוד בקר: אני דיברתי רק על הממתינים לדיור ציבורי.
ישראל אייכלר: אתה לא מדבר על נכים?
<יובל טלר: שהם נכים או בגלל סיבה אחרת.
ישראל אייכלר: אה, ואנחנו מדברים על זוגות צעירים.
<שלומית אבינח: זו לא אותה זכאות.
ישראל אייכלר: אבל גם הם מדברים על פחות מ-6,000 שקלים הכנסה לחודש.
ישראל אייכלר: איזו דירה הם יכולים לקבל?
ישראל אייכלר: הם יכולים לקבל דירות להשכרה?
ישראל אייכלר: אתה מדבר על 11,000 דירות להשכרה, נכון?
<יובל טלר: נכון.
ישראל אייכלר: זה לא רק לזכאי דיור.
<יובל טלר: זה דירות לא שהמדינה מקימה כדירות להשכרה - - -
ישראל אייכלר: היא משווקת, אבל יוכל לשכור גם זוג צעיר שאיננו נכה.
ישראל אייכלר: אז אם יש 11,000 דירות כאלה ויש לנו 155,000 זכאים שמתוכם רובם כבר קיבלו דירות - --
<יובל טלר: לא, לא.
ישראל אייכלר: אבל רובם גרים בדירות שכורות.
ישראל אייכלר: הם לא גרים ברחוב.
<יובל טלר: לא,
<יובל טלר: גם היום אנחנו מאמינים ש-.
ישראל אייכלר: יש פה נתונים שיש 144,000 משקי בית שמממשים סיוע בשכר דירה.
ישראל אייכלר: לאותם אנשים יש היום דירות בשכר דירה, אבל כשאני אכניס לשוק עוד 11,000 דירות, המחירים ירדו.
ישראל אייכלר: יהיה להם הרבה יותר קל להגיע לפער, להשלים.
ישראל אייכלר: זה כל הסיפור – היצע וביקוש.
ישראל אייכלר: אם אתה תציף את השוק - וזה הרעיון שלי לגבי פיצול דירות.
ישראל אייכלר: זה היה מוציא אלפי דירות לשוק וזה היה מוריד את המחיר.
ישראל אייכלר: אני לא יודע לכמה אלפים יש דירות גדולות, אבל אני מניח שזה אלפים רבים.
ישראל אייכלר: גם במושבים, גם ביישובים וגם של אנשים שיש להם - - -
<יובל טלר: אפשר לראות כבר היום במרכזי ערים בכמה יחידות דיור זה נעשה, לא בהכרח כחוק.
ישראל אייכלר: אמרתי להם, הרי הכורח יעשה את זה ובאופן מעשי זה יעשה.
ישראל אייכלר: אז תעשו את זה חוקי במקום לעשות את זה באופן בלתי חוקי.
<ליאת גואלי: אפשר רק להגיד משהו קטן?
<ליאת גואלי: היום כל הנושא של הפער וצמצום הפער בשכר דירה, הגדלת מעגל הזכאים, הגדרה מקילה יותר של אמצעי כושר ההשתכרות, נמצא בדיונים והשר הנחה באופן מפורש את כל הצוותים שנוגעים בנושא, לדרוש שיקצו תקציבים, שיתנו מענה בעצם להמלצות שלהם, במסגרת אלאלוף.
ישראל אייכלר: שמעת מה שהיא אמרה עכשיו?
ישראל אייכלר: כדאי שתשמע.
ישראל אייכלר: נגיד את זה עוד פעם.
ישראל אייכלר: אומרת נציגת משרד השיכון שמה שדיברנו פה על המסקנות, על שינוי הקריטריונים, הקלות בסיוע, שעל פי המלצות ועדת אלאלוף השר ביקש שמה?
<ליאת גואלי: כמובן, הגדלת הסיוע בשכר דירה ל - - -
ישראל אייכלר: השר הנחה.
<ליאת גואלי: שזה בוודאי חשוב ו - - -
<ליאת גואלי: כפי שציינתי, אחד הדברים שביקשו זה בעצם הגדלת הסיוע בשכר דירה ליחידים נכים שמקבלים היום רק 770 שקלים וזה לא מספיק.
ישראל אייכלר: טוב, אז אנחנו רושמים את הדבר הזה.
ישראל אייכלר: הוועדה רשמה את הודעת משרד השיכון לגבי השינוי בקריטריונים.
ישראל אייכלר: אנחנו פונים וממליצים באמת לעדכן את הקריטריונים לפי צורכי הציבור של עכשיו ולהקל על אפשרויות של זוגות צעירים לקבל סיוע בשכר דירה וגם להגדיל את הסיוע, בפרט לנכים.
ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים בקשה צנועה, של 950 מיליון שקלים, לא נגיד מיליארד, כי גם אלי אלאלוף לא אמר מיליארד, שלא ייבהלו.
ישראל אייכלר: 950 מיליון שוועדת אלאלוף המליצה שיוסיפו בתקציב הקרוב.
ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים לקדם את ההצעה לפיצול דירות, שדיברנו על זה עם שר האוצר ואנחנו רוצים שמשרד האוצר יעשה את זה, כי אז יש סיכוי שזה יעבור, כי בחקיקה פרטית כנראה זה לא ילך כל כך מהר.
ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לכם על הנתונים.
ישראל אייכלר: אנחנו נמשיך לעקוב ונקווה שבפעמים הבאות יהיה קצת יותר קל לזוגות הצעירים בסיוע בשכר דירה.
ישראל אייכלר: תודה רבה שהייתם איתנו.
ישראל אייכלר: אנחנו נפתח את הדיון של הוועדה המיוחדת לפניות הציבור בעניין הפקת לקחים מהילולת רבי שמעון בר יוחאי במירון – תשע"ו.
ישראל אייכלר: במיוחד רציתי דיון שהוא לא לפני ולא מיד אחרי ולא עוד פעם לפני השנה הבאה, כדי שנוכל להיות מאד ענייניים ולהגיע למסקנות מעשיות על הדברים שנעשו כהוגן, על דברים שצריך להעתיק אותם ועל דברים שצריך לתקן אותם.
ישראל אייכלר: אני כבר אומר ואני מתנצל בפני כל הגורמים שעשו מלאכה קשה מאד ומוצלחת מאד בל"ג בעומר, שהוועדה הזאת, באופן טבעי, לא עוסקת בדברים שהיו בסדר.
ישראל אייכלר: מותר וצריך לדבר עליהם בקצרה.
ישראל אייכלר: הכל היה בסדר, ברוך השם, השמש זרחה והנוסעים נסעו וברוך השם, כמה שידוע לי לא היו תאונות דרכים נוראיות כפי שראינו בשנים קודמות.
ישראל אייכלר: ויחסית זה עבר בהצלחה גדולה, אבל הוועדה באופן טבעי, במבנה שלה, היא עוסקת בפניות הציבור על הבעיות שהיו כדי לתקן דברים שלא בסדר.
ישראל אייכלר: ואם נתחיל במה שלא בסדר, אני רוצה להיות מאד אקטואלי וזה בעיקר מכוון לאנשי המשטרה.