GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שרה ונסו: יש להם סעיף הצמדה עקב השינוי.
<רבקה לפינר: כן.
<שרה ונסו: דרך אגב, אני לא יודעת למי אני צריכה להעביר עדכוני אגרות.
<שרה ונסו: אני לא יודעת למי.
<שרה ונסו: למנכ"ל?
ישראל אייכלר: בסדר, אני רוצה לסכם ברשותכם את הישיבה.
<שרה ונסו: אני צריכה, בקיצור.
ישראל אייכלר: קודם כל אני רוצה לברך את הרבנות הראשית ואת משרד הדתות על ההתארגנות.
ישראל אייכלר: כשרוצים לברך אתם גם לא רוצים לשמוע?
ישראל אייכלר: אני רוצה לברך את הרבנות ואת משרד הדתות על ההתארגנות.
ישראל אייכלר: אני הייתי פחות אופטימי, עם זאת עדיין כואב לי על 500 האנשים שלא קיבלו, אבל הוועדה רשמה לפניה את הודעת מנכ"ל הרבנות הראשית, שבעזרת השם תוך 20 יום יהיו כל התשובות; ואלה שלא יכלו להירשם לבחינה החוזרת, יש להם את האפשרות לחודש תשרי.
ישראל אייכלר: נראה לי סביר, כי בין אב לתשרי זה לא מרחק גדול מאד.
ישראל אייכלר: השאלה רק תהיה אם חלילה בתשרי יהיה איחור, מה יעשו?
ישראל אייכלר: יצטרכו לחכות עד ניסן.
ישראל אייכלר: אז אנחנו מקווים שזה - - -
<ישראל הנאו: אני רק רוצה להוסיף שבהוראתו של הרב לאו עשיתי בדיקה בין הרבה ראשי כוללים ותלמידים ואנשים שנבחנים, והעניין הזה של סוף זמן, זאת אומרת הרי המבחנים הם בסוף זמן קיץ, סוף זמן חורף, מתאים לכולם.
<ישראל הנאו: כשדובר על שני מועדים, אז היה ויכוח האם לעשות סוף חורף וסוף קיץ או סוף חורף וסוף תשרי, האם לעשות את המועד השני בסוף הקיץ או בסוף אלול, אבל המועדים האלה מתאימים לכולם.
ישראל אייכלר: אני ממשיך בסיכום.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת לאפשר זכות ערעור לנבחנים ולגבות אגרה של לא יותר מ-200 שקלים, כמו שמקובל באגרות ערעור אחרות.
<שרה ונסו: פחות מזה.
ישראל אייכלר: אפילו אם אפשר פחות, וודאי טוב.
ישראל אייכלר: אני אומר מקסימום.
<שרה ונסו: ועדת אגרות, ברור.
<רבקה לפינר: קורה שצריכים להביא לנו - - -
<שרה ונסו: צריך להגיש.
ישראל אייכלר: כן, בדיוק.
ישראל אייכלר: אז תגישו בבקשה בקשה לוועדת האגרות, כדי שתוכלו לאפשר ערעור למי שירצה אחרי ששקללתם ואחרי - - -
<רבקה לפינר: כמובן אחרי שצריכים לשקלל צריך לעשות תחשיב לפני.
ישראל אייכלר: הוועדה תפנה.
<שרה ונסו: אפשר לפנות אלינו ואנחנו נגיד לך פחות או יותר כמה.
ישראל אייכלר: אבל הוועדה מבקשת לא לבטל את מה שעשיתם עד היום לגבי העובדה ששני בוחנים בוחנים, ואם יש פער מדי גדול, יתנו לבוחן שלישי, לפני שיצטרך האיש לערער.
ישראל אייכלר: זאת אומרת שאפשרות הערעור לא תהיה במקום השיטה שעשיתם עד היום, של שלוש האפשרויות של הבחינה.
ישראל אייכלר: לגבי המוקד הממוחשב במרמנת ובמשרד לענייני דת, לענייני דתות כתוב?
<ליאור אשכנזי: המשרד לשירותי דת.
<ליאור אשכנזי: אבל זה יותר נכון הרבנות הראשית לישראל.
ישראל אייכלר: כן, אז אנחנו מציינים את העובדה שמאז הישיבה הקודמת התארגנתם באופן ממוחשב ואנחנו מבקשים להקים מענה טלפוני ממוחשב או אנושי, שאדם יוכל באמצעות קוד לקבל את התשובות, את הציונים שלו על המבחנים.
<שלומית אבינח: לגבי התשובון.
ישראל אייכלר: לגבי התשובון אנחנו הבנו שזה תשובות מדי מורכבות בשביל להעלות תשובונים כלליים מדי, שעלולים להכשיל את הנבחנים, אבל צריך לשבת ולדון איך כן אפשר להוציא תשובות.
ישראל אייכלר: אולי הרבנים הראשיים יתנו את דעתם על זה – איך אפשר לעשות תשובות כוללות, שלא יטעו את הנבחנים ולפרסם תשובון אחרי מבחן, לפחות שבועיים שלושה אחרי המבחן.
ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לכולם שבאתם, תודה רבה.
ישראל אייכלר: ברוכים הבאים הסטודנטים לעבודה סוציאלית.
ישראל אייכלר: אני חושב שהנושא הוא בדיוק הנושא שתצטרכו להתעסק איתו.
<אבנר עורקבי: אחד הנושאים.
ישראל אייכלר: אחד הנושאים.
ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את הישיבה של פניות הציבור.
<שלומית אבינח: דיון משודר באינטרנט בשידור חי, לידיעתכם.
ישראל אייכלר: כן, הוא משודר גם בחי.
<שלומית אבינח: כל מה שאתם עושים, רואים אתכם.
ישראל אייכלר: אנחנו תמיד אומרים עין רואה ואוזן שומעת וכל מעשיך בספר נכתבים.
ישראל אייכלר: הוועדה לפניות הציבור בעניין הסיוע בשכר דירה, שאינו מספיק לדירה תקנית.
ישראל אייכלר: אז את זה אנחנו כבר קובעים כאפריורי, הנחת יסוד, שזה לא מספיק.
ישראל אייכלר: אנחנו נשמע היום כמה אנשים זכאים, כמה אנשים מקבלים וכמה אחוז מהעלות הם מקבלים.
ישראל אייכלר: אני מניח שדירה בדימונה עולה יותר זול מאשר דירה בצפון תל אביב, כך שכשאנחנו אומרים בהגדרה שזה לא מספיק לדירה תקנית – אנחנו מדברים אפילו על המינימום בדרך כלל.
ישראל אייכלר: הוועדה מטפלת כבר הרבה שנים בנושא הזה של סיוע בשכר דירה ומה שנשאר תמיד קבוע, זה ששכר הדירה נשאר קבוע.
ישראל אייכלר: אני לא זוכר כמה שכר דירה נתנה המדינה לפני 20 שנה.
ישראל אייכלר: אולי המנהלת זוכרת.
ישראל אייכלר: על כמה היה מדובר אז בחודש, כשדנו בזה?
ישראל אייכלר: גם נשמע מהמומחים.
<שלומית אבינח: אני חושבת שכל הזמן זה אותו דבר.
<אבנר עורקבי: כמה מה?
ישראל אייכלר: כמה היו נותנים שכר דירה לפני 20 שנה בערך, 15 שנה.
<שלומית אבינח: משנת 2003 הסכום לא השתנה.
<אבנר עורקבי: אני יכול להגיד 600 שקלים, משהו כזה.
ישראל אייכלר: בשנת 2003 כבר.
<אבנר עורקבי: אני חושב שכן, כן.
<אבנר עורקבי: אני גרתי בדירה בשכר סוציאלי.
ישראל אייכלר: והיום?
<אבנר עורקבי: היום זה פחות או יותר אותו דבר.
<אבנר עורקבי: יש כאלה שמעלים להם בלי שמודיעים להם.
ישראל אייכלר: בכל אופן, יש לנו פונים רבים שמלינים שהם מקבלים סיוע בשכר דירה, אבל הם לא יכולים לשכור דירה כי אין להם כסף ויש כאלה שאינם זכאים מבחינת הקריטריונים של משרד השיכון וגם אלה שכן זכאים, אין להם את הפער שאותו הם צריכים להשלים.
ישראל אייכלר: כדי להיות זכאי אתה צריך להיות עני ואביון ודל וחסר כל, ואז אתה מקבל כבר את הכסף.
ישראל אייכלר: שמעתי פעם על תורם גדול מארצות הברית שהיה נותן מיליונים, אבל היה לו תנאי – כל מוסד שנותן מיליון, צריך להעמיד עוד שני מיליון שקלים פעילות כדי שיהיה זכאי למיליון שלו.
ישראל אייכלר: אז מישהו אמר לי – כל מוסד שנקלע למלכודת הזאת, פושט את הרגל בסוף.
ישראל אייכלר: כך שגם המיליון שלו וגם שני המיליונים שהובטחו, נעלמים.
ישראל אייכלר: אם נקטין את זה פה, אם אומרים לזכאי אתה מקבל 600 שקלים והוא צרי ך לשלם 3,000 שקלים - - -
<אבנר עורקבי: לא, לא.
<אבנר עורקבי: הוא מקבל יותר מ-600 שקלים.
ישראל אייכלר: 800 שקלים?
<שלומית אבינח: לפי קריטריונים.
<אבנר עורקבי: שכר דירה אתה מקבל בממוצע, אם אתה זכאי לדירה - - -
<קריאה: יש ממוצע 1,000 שקלים.
ישראל אייכלר: 1,000 שקלים בממוצע?
<אבנר עורקבי: ואתה ממתין לדירה, אתה יכול לקבל עד 2,000, 2,000 ומשהו שקלים.
ישראל אייכלר: גם 2,000?
ישראל אייכלר: אבל בדרך כלל הממוצע זה - - -
<יונית אפרתי: 770 שקלים.
ישראל אייכלר: 770 שקלים.
ישראל אייכלר: בכל מקרה הוא צריך להביא מן הצד.
ישראל אייכלר: אז אם מדובר באמת בזכאי, עד שהוא כבר זוכה לזכאות כבר אין לו הרבה מאיפה לקחת, אלא מהמשפחה או תורמים.
ישראל אייכלר: בכל אופן, משרד השיכון עובד לפי קריטריונים ואין פה שום טענה שהם לא פועלים לפי הקריטריונים, אבל כנראה שצריך לשנות את הקריטריונים.
ישראל אייכלר: הבעיה היא, הנה, אנחנו אמרנו את זה, שלא רק בהליך הבירוקרטי – אלא ביכולת האמיתית למימוש הסיוע של הזכאים.
ישראל אייכלר: ושמעתי שיש משפחות שלא מנצלות את הסיוע - - -
<אבנר עורקבי: כי אין להן.
ישראל אייכלר: כי אין להן את השאר.
ישראל אייכלר: לדעתי זה לא אחוז גדול, אבל כל אחד מהם זה נפש אחת בישראל.
ישראל אייכלר: הקריטריונים של משרד השיכון הם לא מתאימים לעידן 2016 לפי התלונות.
ישראל אייכלר: מדובר בתקציב מדינה שעלה משנת 2003 עד היום בעשרות ומאות מיליארדים וצריך גם להתאים את הסיוע בשכר דירה לפי העלייה בשאר התקציבים.
ישראל אייכלר: הקריטריון לקבל סיוע זה חוזה שכירות בתוקף, שכירות במשפחה.
ישראל אייכלר: למשל מי שמשכיר את יחידת הדיור לילדיהם הנשואים לא מזכים בקריטריון סיוע לשכר דירה.
ישראל אייכלר: אנחנו נדון על זה, אם זה טוב או רע.
ישראל אייכלר: יכול להיות שיכול לפתור בעיות של הרבה הרבה זוגות צעירים, אם היו כן מאפשרים להורים להשכיר להם את הדיור.
ישראל אייכלר: זה היה יכול לעזור גם להורים וגם לילדים.
ישראל אייכלר: אני הצעתי בשעתו וגם השנה, לאפשר לא רק להורים, כל מי שיש לו דירה גדולה.
ישראל אייכלר: אנשים מתבגרים, מבוגרים – יש להם דירות גדולות – עד שהם הגיעו כבר לזה, הילדים התחתנו ונניח שלילדים שלהם אנחנו נגיד שהמדינה לא מכירה, אבל זוגות צעירים אחרים יכולים להשכיר?
ישראל אייכלר: אז אם אפשר לעשות יחידת דיור עם מטבח נפרד, עם כניסה נפרדת, לפחות בגודל של 70 מ"ר, שיהיה אפשר לחיות בה, אז היו צריכים לאפשר את זה בלי להתרוצץ בעירייה והעיריות מתנגדות.
ישראל אייכלר: לא כל העיריות.
ישראל אייכלר: ראשי ערים עשירים בדרך כלל מתנגדים.
<אבנר עורקבי: הם רוצים כסף.
ישראל אייכלר: הם יקבלו כסף מארנונה.
<אבנר עורקבי: העיריות רוצות כסף.
<אבנר עורקבי: הם רוצים כסף עבור ארנונה.
ישראל אייכלר: הם יקבלו, הם יקבלו ארנונה נוספת.
ישראל אייכלר: דיברתי איתם.
<אבנר עורקבי: עבור שינוי.
ישראל אייכלר: הם רוצים דבר אחד, שזה לא יקרה.
ישראל אייכלר: הם לא רוצים ילדים, הם לא רוצים זוגות צעירים, הם לא רוצים עניים.
ישראל אייכלר: הם רוצים שכונות שקטות, שלא יצטרכו לפנות הרבה זבל, שלא יהיו שם גני ילדים ושלא יהיו שם חניות.
ישראל אייכלר: טוב להם שאנשים זקנים יתבגרו באולמות גדולים עד שייקחו אותם למושבי זקנים, או שאיך זה נקרא היום?
ישראל אייכלר: דיור מוגן למבוגרים.
ישראל אייכלר: זה עיוות, שדיברתי עליו הם השר כחלון.
ישראל אייכלר: הוא הסכים איתי, אמר אני רוצה להביא את זה במסגרת הרפורמה.
ישראל אייכלר: אמרתי בסדר, אני אעזור לך, אנחנו נעביר את זה בקריאה טרומית, אחר כך אתה תביא את זה כתכנית שלך.
ישראל אייכלר: לא, לא, חכה, אני מסדר לך את זה.
ישראל אייכלר: פתאום מה קרה?
ישראל אייכלר: אתם יודעים כולכם ששר האוצר מאד מאד רגיש לצורכי הציבור החברתיים, אמר אל תשאל, צלצל אלי ראש עיר ואיים עלי – אני הורס את כל העיריות ואת כל זה ויצטרכו עוד חניות, עוד גני ילדים, עוד מוסדות ציבור, עוד תחבורה.
ישראל אייכלר: עוד.
ישראל אייכלר: הלכתי לכמה מראשי הערים שבשמם הוא דיבר והם כן הסכימו, אבל אותו ראש עיר חזק ועשיר, והיות שאנחנו בשידור חי אני לא רוצה להגיד איפה הוא מחזיק את שר האוצר בעוד מקומות חוץ מהעניין הכלכלי, והוא - - - בו, ואני מצטער על כך.
ישראל אייכלר: ואם זה משודר, אני פונה לשר האוצר מפה עוד פעם, שוב, לקבל את הרעיון הזה של לאפשר פיצול דירות בלי אישור העיריות ובלי בירוקרטיה.
ישראל אייכלר: אדם עושה בתוך הדירה שלו, איך זה נקרא מסגרת הבנייה?
<שלומית אבינח: במרחב הפרטי שלו.
ישראל אייכלר: לו, יש מושג של קווי בניין, כן, בתוך קווי הבניין, הוא לא חורג משום דבר, שיוכל להשכיר לזוגות צעירים ולסטודנטים חלק מהדירה שלו בלי ליצור סלמס, בכמות מסוימת, אבל לאפשר את זה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לציין שגם יושב ראש הקואליציה ד-היום, דוד ביטן, ביקש להצטרף לרעיון שלי וגם הצטרף ואולי עכשיו, כשהוא יושב ראש הקואליציה נוכל לעשות את זה.
ישראל אייכלר: אבל פעם אנחנו מדברים על יותר מזה.
ישראל אייכלר: לבדוק, אני לא קובע עמדה, שהורים יוכלו להשכיר לילדיהם חסרי הדיור יחידת דיור בכספי הסיוע של משרד השיכון.
ישראל אייכלר: אולי האבא לא ידרוש 3,000 שקלים, הוא יתספק ב-700 שקלים.
<אבנר עורקבי: אתה לא יכול לעשות את זה היום?
<אבנר עורקבי: כי קרוב משפחה לפי הקריטריונים של משרד הביטחון אינו יכול - - -
ישראל אייכלר: אז צריך לעשות חשיבה מחדש.
ישראל אייכלר: עכשיו לגבי דיור ציבורי.
ישראל אייכלר: אנחנו יודעים שאין מספיק דיור ציבורי, כך שאי אפשר להגיד – אתם יודעים מה, הם יקבלו דיור ציבור.
ישראל אייכלר: משפחות שכבר אושרו לזכאות לדירה בדיור ציבורי ממתינות שנים למימוש הדיור הציבורי ולכן המדינה צריכה ומאפשרת זכאות לסיוע מוגדל בשכר הדירה.
ישראל אייכלר: אנחנו צריכים שהסיוע הזה יהיה רלבנטי ויהיה אקטואלי ויהיה בר השגה.
ישראל אייכלר: יש לי פה עוד חומר שהכינו לי בוועדה לגבי נתוני משרד השיכון.
ישראל אייכלר: יש פה נציג משרד השיכון?
ישראל אייכלר: אז את רוצה שאני אגיד את הדברים או שאתם תגידו?
ישראל אייכלר: אני אגיד את מה ששלחתם לנו.
ישראל אייכלר: 144,000 משקי בית מממשים סיוע בשכר דירה.
ישראל אייכלר: שימו לב כמה עניים יש בישראל – 144,000 משקי בית שמממשים.
ישראל אייכלר: עוד 7% שלא מממשים.
ישראל אייכלר: למה הם לא ממשים, כי אין להם את היכולת להשים את הפער.
ישראל אייכלר: מדי שנה מוגשות בפועל 155,000 תעודות זכאות.
ישראל אייכלר: זאת אומרת שיש לנו פה יותר מ-10,000 זוגות צעירים שקיבלו תעודות זכאות אבל לא מקבלים סיוע.
ישראל אייכלר: שכר הדירה הממוצע שניתן על ידי משרד השיכון הוא 1,000 שקלים למשק בית ועלות שכר הדירה הממוצע – 3,000 שקלים בשוק החופשי.
ישראל אייכלר: אני מניח שכשאתם אומרים 3,000 שקלים זה לא בצפון תל אביב ולא בירושלים.
ישראל אייכלר: אני בספק אם בדרום תל אביב כן.
ישראל אייכלר: אפשר לקבל דירה ב-3,000 שקלים בדרום תל אביב בחודש?
ישראל אייכלר: גם ספק.
<אבנר עורקבי: ספק גדול.
ישראל אייכלר: ספק גדול.
ישראל אייכלר: בירושלים וודאי שלא.
ישראל אייכלר: עלות התקציב השנתי לשכר דירה במשרד השיכון מיליארד וחצי שקלים שמנוצל במלואו.
ישראל אייכלר: אני חייב לומר שזה סכום הגון.
ישראל אייכלר: זה נראה ש-1,000 שקלים למשפחה זה כלום, אבל מיליארד וחצי שקלים זה הרבה כסף.
ישראל אייכלר: תמיד אומרים, לא משנה, יש תמיד מה להגיד, קחו את הסכום הזה - אני מדבר על מיליארדים ועשרות מיליארדים – ותתנו את זה לצרכים הקטנים של האנשים הקטנים, אז מיליארד וחצי שקלים לא יהיה הרבה.
ישראל אייכלר: שוב, הקריטריונים לשכר דירה לא השתנו במהלך 20 השנה האחרונות.
ישראל אייכלר: את אומרת משנת 2003.
ישראל אייכלר: אין 20 שנה מ-2003.
<שלומית אבינח: לא, התקציב לא השתנה, אבל הקריטריונים - - -
ישראל אייכלר: הקריטריונים לא השתנו במשך 20 שנה, אני חושב.
ישראל אייכלר: מי צריך לקבוע את הקריטריונים?
ישראל אייכלר: אנחנו נשאל את השאלה הזאת.
ישראל אייכלר: אולי צריך לשבת עוד פעם מחדש על הקריטריונים.
ישראל אייכלר: בכל זאת, משהו השתנה ב-20 השנה פה.
ישראל אייכלר: זהו, אני לא רוצה להאריך יותר.
<שלומית אבינח: הדיור הציבורי.
ישראל אייכלר: דיברנו שבדיור הציבורי אין מספיק דירות.
<שלומית אבינח: אתה רוצה לדבר על הוועדות?
<שלומית אבינח: על הסקירה?
ישראל אייכלר: היות ואין לנו פונים מבחינת פונים פרטיים, אז אנחנו נבקש מאהוד בקר ממרכז המידע והמחקר של הכנסת לפרט לנו קצת יותר, על מה שעוד לא אמרתי, אם עוד לא אמרתי משהו.
<אהוד בקר: תודה יושב הראש.
<אהוד בקר: אמרת אכן את רוב הדברים שעלו.
<אהוד בקר: אני כן אפרט קצת, אם אפשר, על הקריטריונים עצמם ועל האוכלוסיות השונות שזכאיות לסיוע בשכר דירה.
<אהוד בקר: כיום אין לזוגות צעירים קריטריון נפרד משל עצמם כדי לקבל סיוע בשכר דירה.
<אהוד בקר: הקריטריונים שיש הם או לקשישים או לפי מיצוי כושר השתכרות ואז אם אתה עדיין זכאי להשלמת הכנסה, אתה יכול לקבל את הסיוע.
ישראל אייכלר: מיצוי כושר השתכרות זה כששני בני הזוג עובדים?
<אהוד בקר: לפחות אחד מהם עובד במשרה מלאה ועדיין בעקבות זאת יש להם צורך ואין להם הכנה מספקת לשכירת דירה כמו שצריך.
<אהוד בקר: מעבר לכך יש לנו טיעון לדיור ציבורי, שבעצמם מקבלים תוספת שגם הוגדלה לפני מספר שנים, תוספת מיוחדת להם.
ישראל אייכלר: על כמה אנשים מדובר הזכאים לדיור ציבורי שאין להם דירה?
<אהוד בקר: כ-2,960, מהם כ-2,590 ממתינים עדיין לדיור ציבורי בכלל, הם חסרי דירה.
<שלומית אבינח: נכון לשנת 2016.
<אהוד בקר: כן.
<אהוד בקר: אלה נתונים שנמסרו לנו ממשרד הבינוי.
ישראל אייכלר: עוד פעם.
ישראל אייכלר: כמעט 3,000 משפחות זכאיות לדיור ציבורי?
<אהוד בקר: כמעט 3,000 משפחות.
<שלומית אבינח: אושרו, שעברו כבר - - -
ישראל אייכלר: שאושרו.
ישראל אייכלר: זאת אומרת שהם ממש דלים עד הסוף.
<אהוד בקר: מהם כ-2,600 משפחות הן משפחות שלא קיבלו דירה בדיור ציבורי והן ממתינות ויש עוד קבוצה קטנה של אנשים שכבר גרים בדיור ציבורי, אבל למשל המשפחה שלהם גדלה והם אמורים לקבל דירה גדולה יותר, או שהם נכים ומחכים לקבל דירה בקומה נמוכה יותר, כדי שיהיה להם קל יותר להגיע.
<אהוד בקר: דירה נגישה יותר.
ישראל אייכלר: אבל 2,600 ממש אין להם כלום, למרות שהם זכאים.
<אהוד בקר: כן, חסרי דיור.
ישראל אייכלר: מותר לי לשאול כמה מהם אנשים חולים?
<אהוד בקר: לא קיבלנו פירוט נוסף ממשרד הבינוי.
<אהוד בקר: אם הם ירצו הם יוכלו לפרט יותר עליהם.
ישראל אייכלר: אנחנו מדברים על דירות נ"ר, כן?
<ליאת גואלי: לא, לא.
<ליאת גואלי: על כל הדירות, לא על נ"ר.
<ליאת גואלי: נ"ר זה תקציב נפרד.
<שלומית אבינח: נ"ר זה תקציב נפרד, זה לא קשור.
ישראל אייכלר: נ"ר זה לחולים?
<ליאת גואלי: דירות נ"ר זה לנכים הרתוקים לכיסאות גלגלים וזה תקציב נפרד.
ישראל אייכלר: להם יש כן דירות?
<ליאת גואלי: להם יש תקציב למי שמוצא - - -
<שלומית אבינח: למי שמוצא את הדירה.
<ליאת גואלי: הוא צריך למצוא את הדירה בתקציב שניתן לו.
<שלומית אבינח: זה משהו אחר.
ישראל אייכלר: אז פה אנחנו מדברים חוץ מנכים.
<יונית אפרתי: חוץ מנכים המרותקים לכיסאות כלכלים.
ישראל אייכלר: אבל מה עם נכים אחרים?
<ליאת גואלי: 2,000 נכים הם חסרי דירה, שאושרו במסגרת הקריטריונים ו - - -
ישראל אייכלר: ב-2,000 האלה יש נכים שלא מרותקים?
<ליאת גואלי: יש גם נכים שלא מרותקים.
ישראל אייכלר: ואין להם דירה.
<יונית אפרתי: לא, בתוך ה-2,000 האלה - - -
ישראל אייכלר: כן, כן, בבקשה.
ישראל אייכלר: תגידי את השם כדי שהפרוטוקול יידע מי את.
<יונית אפרתי: יונית אפרתי מנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
<יונית אפרתי: מה שרציתי לומר זה שבעצם יש את הקריטריונים שמזכים לדיור הציבורי, שעליו אנחנו דנים כעת, שבאמת מי שזכאי לדיור הציבורי מקבל שכר דירה מוגבר.
<יונית אפרתי: אבל יש אנשים עם מוגבלות שלא זכאים לדיור הציבורי והם באמת מקבלים את אותו שכר דירה שאינו מאפשר את הקיום, כמו אנשים עם מגבלה נפשית, אנשים עם אוטיזם, כשבעצם הסיוע בשכר דירה לא מספיק - - -
ישראל אייכלר: והם מקבלים בדיוק כמו כל אזרח בריא ורענן?
ישראל אייכלר: זאת אומרת אין הטבה לאנשים האלה בכלל.
ישראל אייכלר: אולי תגידו, תתקנו אותנו.
<ליאת גואלי: נכים מקבלים סיוע יותר גבוה ממשפחות שמתקיימות מהכנסה.
<יונית אפרתי: יותר גבוה מ-770?
<ליאת גואלי: נכה יחיד מקבל 770.
<ליאת גואלי: משפחת נכים 1,310 שקלים.
ישראל אייכלר: למרות שהם לא מרותקים.
<יונית אפרתי: אוקיי, אנחנו מדברים על מרבית האנשים עם - - -
<ליאת גואלי: לא קשור לזה שהם רתוקים.
<יונית אפרתי: מרבית האנשים עם מוגבלות הם יחידים.
<ליאת גואלי: נכון.
<יונית אפרתי: אוקיי, אז אנחנו מדברים על זה.
<אבנר עורקבי: אני רק רוצה לציין הערה.
<אבנר עורקבי: לפני שהייתי נכה הייתי זוג צעיר וקיבלתי סיוע בשכר דירה.
<אבנר עורקבי: זוגות צעירים זכאים לשכר דירה במשך כשלוש שנים, אם אני לא טועה, במידה ויש להם ניקוד גבוה.
<אבנר עורקבי: זה היה או זה כבר נגמר?
<ליאת גואלי: הניקוד כבר לא רלבנטי לסיוע בשכר דירה.
<אבנר עורקבי: זה נגמר?
<אבנר עורקבי: אני זוכר שאנחנו קיבלנו את זה במסגרת - - -
<ליאת גואלי: למשכנתא, אתה מתכוון.
<אבנר עורקבי: לא, במסגרת של סיוע שכר דירה, אם היה לך ניקוד מעל 1,200, אם אני לא טועה, היית מקבל סיוע בשכר דירה למשך שלוש שנים בלבד.
<אבנר עורקבי: כלומר, המדינה באה וסייעה לזוגות הצעירים - - -
ישראל אייכלר: אבל היום אין את ההגבלה של שלוש שנים, נכון?
<שלומית אבינח: היום הקריטריונים יותר קשיחים.
ישראל אייכלר: אבל הקריטריונים יותר קשיחים.
<שלומית אבינח: והזוגות הצעירים לא עונים לקריטריונים.
ישראל אייכלר: בכלל המצב התדרדר מאז שהמדינה התעשרה.
ישראל אייכלר: כשהמדינה הייתה ענייה – אני אומר את זה ואני אחזור ואומר את זה – כשהמדינה הייתה ענייה מאד, כשאני הייתי זוג צעיר, המדינה נתנה 50% מערך הדירה שעלתה אז, משכנתא – אני חושב שבלי ריבית בכלל.
ישראל אייכלר: אני רוצה לדייק, אבל כמעט בלי ריבית, בלי הצמדה, בלירות, עד כדי כך שתוך כמה שנים היו הבנקים למשכנתאות – אז היה רק טפחות, אני חושב, היה גם משכן – היו שולחים מכתב – כדאי לכם לסלק את ההלוואה, כי לא כדאי לנו לשלוח לכם כבר את המכתבים, כי זה כבר כסף קטן.
ישראל אייכלר: המדינה עזרה, יישבה בכל הארץ, גם בירושלים והמדינה הרוויחה והאזרחים הרוויחו.
ישראל אייכלר: קופת האוצר הייתה פחות עשירה, נכון, אז היו חובות גדולים וכו', אבל אז היו אומרים שמדינת ישראל היא מדינה ענייה עם אזרחים עשירים.
ישראל אייכלר: היום הכל התהפך.
ישראל אייכלר: המדינה עשירה, מבוססת, כל החברות בעולם, חברות האשראי, מדרגות אותה בדרגה הכי גבוהה - האזרחים עניים.
ישראל אייכלר: רוב האזרחים.
ישראל אייכלר: ולכן, כשאנחנו מדברים על סיוע בשכר דירה, אני מקווה, אני לא יודע למה, בשעתו, אני רק יכול לציין עובדה, זה היה בימי מפא"י, אותה מפא"י הנוראה, שלא דאגה כאילו לאנשים, דאגה בפי כמה וכמה מהממשלות שאנחנו שותפים בהן, של הימין, של בגין, של חירות, של שיקום שכונות.
ישראל אייכלר: כל הדברים האלה זה פחות כסף מאשר מפא"י בשעתה.
ישראל אייכלר: גם לקיבוצים הם נתנו, נכון, כמובן, גם במושבים, גם בעיירות פיתוח, הם יישבו את כל העלייה מארצות המזרח והיום, אני לא מדבר על היום – בתקופה האחרונה יש קפיטליזם אכזרי במערכת השלטונית.
ישראל אייכלר: אני קיוויתי, אני מקווה עדיין ואני אומר את זה לא בשביל ביקורת אלא כדי לעודד – כחלון נבחר כשר האוצר – כולנו שמחנו, כולנו תמכנו – כדי להחזיר את הימים הטובים שהמדינה לקחה אחריות לצורכי הציבור והדיור זה הדבר הכי הכי חשוב.
ישראל אייכלר: שימו לב, היום דיברו פה על גיור באחת הוועדות – כמה אנשים סובלים מעניין הגיור וכמה אנשים סובלים מעניין הדיור.
ישראל אייכלר: ובדיור אנחנו יושבים ככה.
ישראל אייכלר: ברחוב לאנשים אין דירות.
ישראל אייכלר: אני מצטער שאני משרה אווירה מלנכולית כזאת, אבל זאת המציאות.
ישראל אייכלר: אתה רוצה להשלים?
<אהוד בקר: אם אפשר, אני רק רוצה להוסיף בהקשר של הסיוע של המדינה לזוגות צעירים.
<אהוד בקר: ראוי לציין שכן בשנים האחרונות יש פרויקטים של בניית דיור מיוחד שמיועד להשכרה וגם לזוגות צעירים.
<אהוד בקר: זה משהו שהתחיל בשנים האחרונות, החל משנת 2013 והוא עוד מה שנקרא בחיתולים, בשלבים מאד ראשונים.
ישראל אייכלר: בנייה פרטית לזוגות צעירים להשכרה?
<אהוד בקר: זה בניית דירות להשכרה.
ישראל אייכלר: בנייה פרטית או בנייה ציבורית?
<יובל טלר: מדובר בבנייה פרטית.
<אהוד בקר: פנייה פרטית של שיווקי קרקעות על ידי רשות מקרקעי ישראל, כשקרקעות משווקות כאשר היזם יודע שהוא על הקרקע הזאת מחויב לייצר שכירות ארוכת טווח.
<אהוד בקר: הוא יזם פרטי, הוא מחויב לשכירות ארוכת טווח במחירים מסוימים, כששיעור מסוים מהדירות נקבע לו מחיר מופחת, והקריטריונים נקבעים על ידי משרד השיכון, בהתאם לדוגמא לקריטריונים של מחיר למשתכן.
ישראל אייכלר: זה מה שישבנו בוועדות ותמ"לים, בוועדת הפנים.
<אהוד בקר: במסגרת הוותמ"ל מאושרים כל התכניות שמאושרות, 30% מהתכניות מוקצות לדיור להשכרה, בהנחה שהפרויקטים יהיו כלכליים.
<אהוד בקר: יש פרויקטים שבהם ברגע שאין ערך קרקע, שבהם ברגע שתגיד ש-30% מהתכנית מיועדת לדיור להשכרה - - -
ישראל אייכלר: לא יהיה כדאי.
<אהוד בקר: לא יהיה כדאי לממש את הפרויקטים, אבל במקומות אחרים, בשוהם זכור לי - - -
ישראל אייכלר: יש לך מושג בכמה דירות מדובר בארץ?
<אהוד בקר: במה שאושר במסגרת הוותמ"ל?
<אהוד בקר: אני אבדוק את המספר.
ישראל אייכלר: תבדוק.
ישראל אייכלר: מאד מעניין אותי אם מדובר באלפי דירות, שזה בשורה, או שמדובר ב-150 דירות בכל הארץ.
<אהוד בקר: מה שאושר בוותמ"ל כבר, למיטב ידיעתי מדובר באלפי דירות.
<אהוד בקר: כן חשוב להגיד שמעבר לזה יש גם שיווקי קרקע ייעודיים, מה שאני דיברתי עליו קודם, ששווקו קרקעות בערים מסוימות, שהיו מתוכננות לדיור בלי הגדרה של דיור בהשכרה והייתה החלטה של משרד האוצר ביחד עם רשות מקרקעי ישראל, להקצות את הקרקעות האלה לדיור להשכרה.
ישראל אייכלר: ו-?
<אהוד בקר: והם הוקצו גם ברעננה, בהרצלייה, בתל אביב.
ישראל אייכלר: הם נבנים?
<אבנר עורקבי: אני כבר ראיתי בניין גדול בתל אביב – דירות להשכרה.
<אהוד בקר: יכול להיות שזה פרויקטים פרטיים של אנשים.
<אהוד בקר: זה לא הפרויקטים שאנחנו מדברים עליהם, בתל אביב יש - - -
ישראל אייכלר: על מה אתה מדבר?
ישראל אייכלר: איך זה נקרא בכותרת?
<אהוד בקר: זה פרויקטים של דירה להשכיר, היא זאת שמנהלת אותם.
ישראל אייכלר: זה בית להשכיר, מה שנקרא?
<אהוד בקר: חברת דירה להשכיר היא מנהלת אותם.
ישראל אייכלר: החברה של משרד השיכון, דירה להשכיר?
<אהוד בקר: זו חברה של משרד האוצר.
<אהוד בקר: זו חברה ממשלתית שמתעסקת עם זה.
ישראל אייכלר: דירה להשכיר.
ישראל אייכלר: בכמה דירות מדובר בפרויקט הזה?
<אהוד בקר: שוב, אני צריך לבדוק בדיוק את המספר.
ישראל אייכלר: תבדוק, זה חשוב.
ישראל אייכלר: אם מדובר באלפים אז זו בשורה.
ישראל אייכלר: כבר בונים את זה?
<אהוד בקר: הם כבר בונים, בשלבי בנייה.
<אהוד בקר: ברעננה יש כבר אכלוס.
<אהוד בקר: ברעננה הייתה הגרלה ראשונה ועכשיו אמורה להיות הגרלה נוספת.
<אהוד בקר: בהרצלייה כבר נרשמים להגרלה.
<אהוד בקר: כפר סבא, יש בחיפה.
<ליאת גואלי: בירושלים ובאשדוד.
<אהוד בקר: יש בחיפה מכרז שהסתיים, בתל אביב מכרז שכבר נסגר.
<אהוד בקר: בירושלים גם מכרז נוסף שנמצא באוויר.
<אהוד בקר: בנוסף לזה, במסגרת תכנית השיווקים לשנת 2016, החלטת ממשלה שאושרה, מסגרת יעדי הממשלה לשיווקים ולתכנון, ככלל במסגרת בתחום הדיור, אושר גם יעד של 2,300 יחידות נוספות בשנה הזאת, לתוספת של דירות להשכרה, כשבמסגרת זה יש את הפרויקט של ירושלים ועוד כ-2,000 דירות נוספות.
ישראל אייכלר: תוכל לתת לנו עד סוף הדיון, תבדוק בעצמך את כל המספרים שאתה יודע, תחבר לי אותם, אני רוצה לדעת בכמה דירות מדובר בכלל.
<יונית אפרתי: ועלות ההשכרה בהן.
ישראל אייכלר: עלות ההשכרה אם הוא יודע הוא יגיד.
<שלומית אבינח: במחיר השוק.
<אהוד בקר: חלק מהדירות הן במחיר השוק וחלק מהדירות במחיר מפוקח, שהוא 20% פחות ממחיר השוק.
<שלומית אבינח: אבל השאלה, שוב, סליחה שאני מתפרצת, השאלה באמת אם זה קריטריונים של משרד השיכון.
<שלומית אבינח: כלומר, אין הגמשה בקריטריונים.
ישראל אייכלר: נציגת משרד השיכון, את יכולה לתת לנו את רשימת הקריטריונים בגדול?
<ליאת גואלי: אין לי את זה.
<ליאת גואלי: אני יכולה לבדוק את זה.
<שלומית אבינח: אודי מהמשרד קיבל.
<אהוד בקר: היא מפורסמת באתר המשרד.
<אהוד בקר: אני יכול להוציא את זה.
ישראל אייכלר: אבל זה לא בדו"ח שלך?
<אהוד בקר: בדו"ח יש סיכום שלהם.
ישראל אייכלר: אז תביא את הסיכום.
ישראל אייכלר: תקריא אותו.
ישראל אייכלר: אני רוצה שזה יהיה בפרוטוקול.
<אהוד בקר: על הדיור הציבורי?
ישראל אייכלר: לא, על ההשכרה.
<אהוד בקר: אז את זה אני צריך להוציא.
ישראל אייכלר: אה, אין לך את זה.
ישראל אייכלר: בסדר, אז נעבור ליונית אפרתי.
ישראל אייכלר: את השלמת את הדברים שלך?
<יונית אפרתי: אני רק רציתי לומר שמדינת ישראל אשררה את אמנת האו"ם בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות, שבאמת מדברת על החיים בקהילה והעדפת החיים בקהילה על פני החיים המוסדיים, וכדי לאפשר לאנשים עם מוגבלות לחיות בקהילה ככל האדם, צריך לאפשר לו את הדיור הבסיסי.
<יונית אפרתי: זה תנאי לחיים, זה תנאי לתעסוקה, זה תנאי להשתלבות.
<יונית אפרתי: וכאשר אדם מקבל 770 שקלים, הוא לא יכול לחיות עם זה, הוא לא יכול לשכור דירה והוא לא יכול להשתלב ככל האדם, הוא לא יכול להתפרנס בכבוד.
ישראל אייכלר: יש קריטריונים לגבי נכים שאינם מרותקים?
ישראל אייכלר: יש לכם קריטריונים?
ישראל אייכלר: הקריטריונים מקובלים עליכם כארגון שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות?
<יונית אפרתי: אנחנו לא מדברים על הקריטריונים.
<יונית אפרתי: כלומר, הבעיה שלנו היא לא עם הקריטריונים של ה-75% כרגע – זו ההגדרה – 75%, אלא על גובה שכר הדירה וגובה שכר הדירה הממוצע הוא - - -
ישראל אייכלר: מה הקריטריון שאמרת 75%?
<יונית אפרתי: מ-75% נכות.
<ליאת גואלי: זכאי לסיוע בשכר דירה, אם הוא יחיד שמתקיים על 75% אי כושר השתכרות ומעלה.
ישראל אייכלר: 75% נכות?
<ליאת גואלי: אי כושר השתכרות.
ישראל אייכלר: מה זה כושר השתכרות.
ישראל אייכלר: אה, שהוא לא יכול לעבוד.
<ליאת גואלי: אין לו יכולת השתכרות.
ישראל אייכלר: אז הוא זכאי ל-700 שקלים?
<ליאת גואלי: יחיד כן.
ישראל אייכלר: מה יעשה אדם שלא יכול לעבוד, לא יכול להשתכר ב-700 שקלים?
ישראל אייכלר: מספר מאד סגולי, אבל - - -
<אבנר עורקבי: בשביל זה אנחנו רבים שיעלו לנו את התקציב.
ישראל אייכלר: אבנר, אתה מדבר במקום נעמי מורבייה.
ישראל אייכלר: מטה מאבק הנכים בישראל.