GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל אייכלר: אותו דבר עם מכבי אש, יש אצלכם בעיה חמורה מאוד של בירוקרטיה דווקא בדברים הרגועים, של ביקורות, אישורי טפסים.
ישראל אייכלר: אולי נעביר אליך גם את התלונה הזאת.
ישראל אייכלר: טופס שצריך לקחת 10 דקות או חצי שעה זה נמשך ונמשך בגלל בעיות בירוקרטיות, ממש בירוקרטיות שאפילו הפקידה הייתה חסרת אונים.
ישראל אייכלר: היא אמרה שזה פשע.
<קרן גלאון: גם התהליך הזה השתפר מאוד בכבאות.
<קרן גלאון: נכנסה מערכת ממוחשבת חדשה שמנסה לייעל את התהליך הזה.
<קרן גלאון: זה תהליך הטמעה שלוקח זמן.
<קרן גלאון: כשיש פניות פרטניות, כמובן שאנחנו בודקים אותן לגופן.
<קרן גלאון: אם הם יפנו, בוודאי שמבקר המשטרה יבדוק כל פניה.
ישראל אייכלר: אתה מרק.
ישראל אייכלר: אתה ראש ענף הכנסות כבאות והצלה.
ישראל אייכלר: אני חושב שזאת הנקודה שארצה לשמוע את דעתך לגבי הדיפרנציאליות שבמחירים.
ישראל אייכלר: אומר נציג הרשויות המקומיות, הוא מדבר על רשויות מקומיות, אבל אני מדבר על כל אלה שגרים ברשויות המקומיות, לא בית ספר שהרשות משלמת, אלא בתי ספר ומוסדות ציבור שהמוסד עצמו משלם.
ישראל אייכלר: אתם מוכנים להכין מחירון שיהלום את אופי הסכנה, לא רק כמו שאומרת היועצת המשפטית שזה לפי מספר הפעמים שיבוא המבקר, אלא גם במחיר הביקורת.
ישראל אייכלר: הוא עובר בבית ספר, מסתכל בכיתה ובשתי דקות הוא יודע מה קורה.
ישראל אייכלר: כשהוא נכנס למפעל של נפחים אני אומר, אני לא יודע איך להגיד את זה בצורה מקצועית יותר, שבכל פינה יכולה להיות סכנה, אז הוא צריך לעבוד יותר.
ישראל אייכלר: אולי תעשו תעריפים שונים לביקורות שונות.
<מרק טובלם: אנחנו לא יכולים, לא מעוניינים לבנות תעריף שונה בגלל שאנחנו צריכים אחידות בתעריפים בגלל השוויוניות בין אזרחים במדינה.
<מרק טובלם: לא יכול, לדוגמה בית ספר, נכון שזה לא כמו מפעל מסוכן מבחינת מבחינת רמת הסיכון של חיי אדם שיכולים חס וחלילה באש, מאות ילדים בתוך בית ספר זה לא לפחות מסוכן מאשר אם יש - - -
<קרן גלאון: ממעבדות, מארונות חשמל.
<מרק טובלם: אולי יהיה נזק כספי ויהיה פחות נזק בנפש.
<מרק טובלם: לכן אני - - -
ישראל אייכלר: בזמן שריפה אתה צודק, אני מדבר בזמן ביקורות.
ישראל אייכלר: במניעת שריפה, אמרת שהעלות במניעה - - -
<מרק טובלם: אני אומר שהביקורת היא על מנת למנוע את האסון הבא.
<מרק טובלם: זאת מטרת הביקורת.
<מרק טובלם: הביקורת הזאת צריכה לשים דגש על כל מיני אמצעים- - -
<יוחאי וג'ימה: למה היא צריכה לחייב לפי מטראז', לפי חצר.
<יוחאי וג'ימה: תסבירי לי למה החצר צריכה להיחשב במטראז' של הביקורת.
ישראל אייכלר: השאלה שלך מובנת, זה לא דו שיח, זו שאלה טובה.
<מרק טובלם: יוחאי, אני אסביר על החצר.
<מרק טובלם: אני אסביר פה לוועדה.
<מרק טובלם: אנחנו מחייבים עבור שטח בנוי של המבנה, בית ספר מפעל לא משנה, ועל שטח פתוח רק בחלק שהוא דורש אמצעי כיבוי, שיש סיכון בטיחותי בשטח הזה.
<מרק טובלם: אם אתה לוקח עכשיו שטחים פתוחים אינסופיים כמו שיש בצה"ל לדוגמה או בגופים גדולים שבשטחים הפתוחים אין שם כלום, אז אנחנו על זה לא גובים.
<מרק טובלם: אנחנו לא לוקחים את הגדר, מגדר לגדר - - -
ישראל אייכלר: בחורשה, גן משחקים - - -
<מרק טובלם: אנחנו לא גובים.
<מרק טובלם: עוד פעם, השאלה אם יש חובה או הכרח מצד אותו מפקח שעוסק בבטיחות אש שהוא איש מקצוע מבחינתנו, מבחינת כולנו הוא איש המקצוע שאומר שיש סיכון בטיחותי או לא או שיש ליקוי במקום, במפעל, בעסק עצמו.
<מרק טובלם: אם הוא הגדיר שאותו שטח פתוח, למשל אותו מגרש חניה.
<מרק טובלם: מגרש חניה, אתה אומר שהוא שטח פתוח לא מקורה, מצד שני חונים שם כל הזמן כל היום מאות רכבים.
<מרק טובלם: רמת הדליקות של המקום הזה היא גבוהה.
<מרק טובלם: על החלק הזה, על שטח החניה הזה, אנחנו כן נגבה וזה גם מעוגן בפסק דין קודם שדן בסוגיה הזאת.
ישראל אייכלר: מה תעשו בחורשה?
<קרן גלאון: זה תלוי אם יש בה - - -
ישראל אייכלר: חורשה, בכל פעם שיש שמש חזקה וזכוכית - - -
<קרן גלאון: זה תלוי אם יש בה מתקנים או - - -
ישראל אייכלר: אם יש בה מתקני משחקים.
ישראל אייכלר: אתם הולכים לפי המטרים?
<קרן גלאון: לפי השטח שיש בו סיכון.
<מרק טובלם: רק למגרש עצמו ששם יישבו ילדים או ישחקו ושם יש סיכון יותר גבוה.
<מרק טובלם: לא על כל השטח המלא של האתר.
ישראל אייכלר: האוצר יכול עכשיו לעשות קופה רצינית ברעיון הזה.
ישראל אייכלר: ייקח כל חורשה שילדים מטיילים שם וימדוד אותן לפי מטרים.
<מרק טובלם: סליחה, אני מדגיש שזה רק על אותם שטחים שדורשים אמצעי כיבוי.
<מרק טובלם: אני מדגיש רבותיי- - -
ישראל אייכלר: ביער, איך נקרא שם היער ליד צפת, בריה ומקומות כאלה, אתם יכולים לקחת את כל האזור ולחייב את עיריית צפת בתקציב.
<מרק טובלם: זה לא מה שאנחנו עושים.
<מרק טובלם: אנחנו לא עושים את זה כי אי אפשר להגדיר את זה.
<מרק טובלם: גם אם ישרפו כמה עצים - - -
ישראל אייכלר: עצי זיתים בכל האזור הזה.
<יוחאי וג'ימה: יערות זה דבר אחר, תקנות אחרות שמנסים לקדם אותן.
<יוחאי וג'ימה: שם יש בעיות אחרות.
ישראל אייכלר: זה לא הרשויות.
ישראל אייכלר: מה התשובה שלכם על הבירוקרטיה, איך אתם יכולים לבשר לנו למגר את הבירוקרטיה בכיבוש, שירותי כיבוי אש.
<מרק טובלם: תראה.
<מרק טובלם: א', עם הקמת הרשות כל הנושא של טיפול למניעת דלקות השתפר משמעותית, לטעמי.
<מרק טובלם: כמו שהיועצת המשפטית אמרה, גם הכנסנו תכנת - - -
ישראל אייכלר: כמה עובדים יש לכם בזה?
<מרק טובלם: שעוסקים בדלקות?
<קרן גלאון: במניעה או בכיבוי?
ישראל אייכלר: במניעה.
<מרק טובלם: בסביבות ה-200 איש.
ישראל אייכלר: 200 איש זה כולל קבלנים שמבקשים היתרי בנייה וכל הדברים האלה, שצריך לבדוק כל בניין לפני אישור?
<מרק טובלם: אנחנו עוד צריכים לקלוט עוד עובדים - - -
<קרן גלאון: בתר"ש, רב שנתי וגיוס עובדים עם הקמת - - -
ישראל אייכלר: כמה עובדים אתם רוצים לגייס?
ישראל אייכלר: היום יש חסר עצום, זה בלתי אפשרי.
ישראל אייכלר: בעיריית ירושלים, אתה מירושלים?
<מרק טובלם: לא, אבל זה הכול שייך להם עכשיו.
ישראל אייכלר: יש לכם מושג כמה עובדים כאלה יש בעיר ירושלים, במחוז ירושלים שבודקים?
<קרן גלאון: בודדים.
<מרק טובלם: אין לי את הנתון.
ישראל אייכלר: נראה לי בלי ידיעה, סתם מתחושה ומסיפורים שאני מקבל, שיש כמה עובדים בודדים.
ישראל אייכלר: הם צריכים ללכת לכל בתי הספר, לכל המוסדות ולכל הארגונים ולכל הבניינים ולתת אישורים, זה סיפור.
<קרן גלאון: נכון, נבנתה תכנית רב שנתית להשלמת כל הפערים שהמערך הזה נתקל לפני שלוש שנים.
<קרן גלאון: קודם יש השלמה של לוחמי אש, גם של עובדים בתחום בטיחות האש.
<קרן גלאון: יש תכנית רב שנתית, יש גיוסים, יש קורסים.
<קרן גלאון: אני לא הגעתי לדיון עם המספר, אבל אני יכולה להעביר אותו.
ישראל אייכלר: טוב, תעבירו את החסר הזה.
ישראל אייכלר: אמיר אדרי אני רוצה את ההתייחסות שלך היותר רחבה לכל הרעיון הזה.
<אמיר אדרי: אני חושב שהרעיון הוא רעיון טוב, הוא רעיון מבורך.
<אמיר אדרי: גם אני סברתי שאין כל כך הצדקה ברמה המבצעית.
<אמיר אדרי: כלומר, אם אני משווה את זה לשירותי משטרה, כשאני מתקשר לשירותי משטרה אני לא משלם עבור הניידת ופה אני כן משלם.
<אמיר אדרי: - - -
<יוחאי וג'ימה: הבא, זה לטפל במד"א.
<אמיר אדרי: זה קצת פחות הגיוני - - -
ישראל אייכלר: אל תגיד את זה הרבה פעמים כי כבר היום המשטרה על כל אירוע שפעם היא הייתה מאבטחת היום היא לוקחת תשלום.
ישראל אייכלר: פעם זה היה רק כדורגל, היום כל אירוע שאתה עורך אתה צריך להזמין משטרה ואתה צריך לשלם כסף.
<אמיר אדרי: זה רק על שירותים שהם לא שירותי חירום.
<אמיר אדרי: המשטרה גובה כסף עבור אבטחה, בוא נגיד שמשפצים כביש - - -
ישראל אייכלר: כמה עולה כבאית לשעה - - -
<קרן גלאון: אותו תעריף שקבוע בתקנות.
<קרן גלאון: מה התעריף רשום?
ישראל אייכלר: אם יש לך את זה תגידי אם לא - - -
<יוחאי וג'ימה: לא תמיד צריך כבאית, לפעמים רק - - -
ישראל אייכלר: בואו ניתן לאיש האוצר להשלים, נכנסנו לו לדברים.
<אמיר אדרי: באופן כללי יש היגיון אם כי יש סוגיות גם בתחום המבצעי שאולי היה צורך בהגעה, אנחנו לא שם.
<אמיר אדרי: אני מתכוון לכל מיני סוגיות, נגיד שאם מישהו ננעל הוא יכול להזמין או כיבוי אש או להזמין מנעולן, בכל מיני סוגיות שהן לא באמת סוגיות של חירום של הצלת חיים.
<אמיר אדרי: בכל מקרה, הגישה היא גישה נכונה.
<אמיר אדרי: מנגד הכיוון הוא לייקר את האגרות למניעה.
ישראל אייכלר: אבל אנחנו רוצים שתעשו תעריפים שונים.
ישראל אייכלר: קבלן שבונה בניין בשבילו עוד 300 או 1,000 שקל זה לא הסיפור ובשביל אזרח פרטי שצריך לאשר גן ילדים או מעון זה המון כסף.
<אמיר אדרי: זה פחות אזרח פרטי.
<אמיר אדרי: פרטי זה יותר עניין של רשויות או בעיקר מפעלים.
<אמיר אדרי: מבחינה - - -
ישראל אייכלר: לא מפעל, מישהו שיש לו חנות קטנה או מפעל קטן לעומת למי שיש לו קונצרן שנסחר בבורסה, זה לא יכול להיות אותו דבר.
ישראל אייכלר: אולי צריך למצוא איזה משהו כמו מידות או לפי - - -
<קרן גלאון: התעריף הוא לפי מידות.
<קרן גלאון: נעשו על זה הרבה דיונים.
<קרן גלאון: אנחנו חושבים שיש חשיבות לאחידות בתעריף.
<קרן גלאון: אחר כך הגדול משפיע, - - -משפיע, בסוף יש פרמטרים שונים, אבל התעריף הוא אחיד.
<אמיר אדרי: היא מסבירה.
<אמיר אדרי: התשובה שלה - - -
ישראל אייכלר: מי קובע, אתם או ביחד?
<אמיר אדרי: זה ביחד.
ישראל אייכלר: מתי אתם תסיימו את - - -
<אמיר אדרי: זה תהליך קצת בירוקרטי.
<מרק טובלם: קביעה של תעריפים שונים כמו שאתה מציע, אנחנו ניפגש בחדר הזה בעוד כמה שנים על תלונות של מוסד של 'למה אני נחשב לפי תעריף נמוך כזה - - -
<אמיר אדרי: בדיוק, זה מוביל גם ללחצים מאוד קשים.
ישראל אייכלר: ברור, אבל התקנות צריכות להיות ברורות.
<אמיר אדרי: זה כמו מע"מ אחיד ומע"מ דיפרנציאלי.
<אמיר אדרי: אם אנחנו נקבע לצורך העניין אגרה עם מחירים שונים זה יביא דיונים - - -
<מרק טובלם: שלא יגמרו ואנחנו נצטרך להשיג את התוצאה שאנחנו רוצים, זה להפחית את הנטל מעל האזרח.
ישראל אייכלר: זה לא רלוונטי, אבל במציאות זה כן יהיה רלוונטי.
ישראל אייכלר: אני לא מתלונן על זה.
<קרן גלאון: רק לפי שטח.
<מרק טובלם: לשאלתך קודם בקשר לעלות של רכב כיבוי, במחירים של היום לפני שינוי התקנות, זה 146 שקל עד 5 ק"מ הראשונים וכל ק"מ נוסף 12 שקל.
<יוחאי וג'ימה: לשעת עבודה.
<יוחאי וג'ימה: כלומר, כמה כבאים אתה מזמין לאירוע.
<מרק טובלם: כבאי בשכר עולה 46 שקל לשעה - - -
ישראל אייכלר: אבל הרכב?
<מרק טובלם: רכב זה בנפרד.
<מרק טובלם: מה שאמרתי לך זה עלות - - -
ישראל אייכלר: אה, זה הרכב פלוס כבאי.
<מרק טובלם: לא.
<מרק טובלם: זה נסיעת רכב, כבאי זה בנוסף.
ישראל אייכלר: איך אתם קובעים כמה כבאיות ל-1,000 איש, או משהו כזה?
<מרק טובלם: יש מחירון מבצעי.
<מרק טובלם: בודקים במוקד בהתאם לרמת הסיכון.
<מרק טובלם: אם למשל גרים בקומה 10 וצריך להביא מנוף, אם גרים בקומת קרקע ברור שלא צריך - - -
<קרן גלאון: זה באירוע מבצעי.
<יוחאי וג'ימה: לכן הרכב הכוח משתנה.
ישראל אייכלר: זה מבצעי.
ישראל אייכלר: אני שואל על אירוע של חתונה שהייתה באולם ספורט לפני כחודש.
ישראל אייכלר: היו שם נניח, 3,000 איש.
ישראל אייכלר: סיפורו לי שכיבוי אש ביקשו שיעמדו כל השעות שלוש כבאיות לפחות מלפני החופה עד שיגמרו.
<קרן גלאון: זה גם מנגנון אחר ולא קשור לאגרה המבצעית או לבטיחות אש שדיברנו.
<קרן גלאון: זה מנגנון אחר שמוסדר היום ב"חוק הרשות" שנקרא הקצאת כבאים בתשלום.
<קרן גלאון: המנגנון בחוק הוא מאוד מפורט איך מגישים בקשה.
<קרן גלאון: יש לנו לנוהל פנימי של הפרמטרים והחלטה.
<קרן גלאון: אם מישהו חושב שזה לא נכון, אז יש בחוק מנגנון של ערער וערעור.
<קרן גלאון: עד היום לא קיבלנו - - -
ישראל אייכלר: אף אחד לא מתווכח עם מכבי אש.
ישראל אייכלר: אם מכבי אש אומר שצריך שלוש כבאיות, מה הוא יגיד.
ישראל אייכלר: זה באיזה אולם ספורט - - -
<יוחאי וג'ימה: בכל אירוע יש מנהל אירוע, הוא מוציא פקודה שבה יש את כל הפרמטרים של בטיחות, כיבוי אש, של אבטחה ושל הכול.
<יוחאי וג'ימה: הוא עובר פרמטר פרמטר ומתאם מול כל הרשויות.
<יוחאי וג'ימה: אנחנו עושים את זה ברשויות המקומיות המון מולם.
ישראל אייכלר: אני רואה יום העצמאות, בכאלה דברים אתם מזמינים מראש?
<יוחאי וג'ימה: מראש.
<יוחאי וג'ימה: יש מנהל אירוע - - -
ישראל אייכלר: כמה זמן צריך להודיע מראש?
<אבינועם בירן: אבל ביום העצמאות לא משלמים.
<אבינועם בירן: <קריאה:> משלמים.
<אבינועם בירן: באירועים ממלכתיים לא.
ישראל אייכלר: מה, העיריות לא משלמות?
<קרן גלאון: משלמים.
ישראל אייכלר: העירייה בטח משלמת.
<קרן גלאון: יש אירועים ממלכתיים שלפי החוק הוגדרו בצורה מצומצמת.
<קרן גלאון: לגביהם - - -
ישראל אייכלר: הטקסים, אבל האירועים - - -
<יוחאי וג'ימה: משלמים ומשלמים, אבל זה מתואם.
<יוחאי וג'ימה: זה משהו שנעשה מולם, מול המשטרה בצורה מסודרת.
<יוחאי וג'ימה: יש רישוי ועושים - - -
ישראל אייכלר: כמה אתה חושב תעלה האגרה לשירותים האלה, בכמה אחוזים?
<אמיר אדרי: אנחנו עדיין לא סיימנו את העבודה, אבל סדר גודל, תקנו אותי אם אני טועה, 10%.
<אמיר אדרי: סדר גודל כזה כדי לכנס את זה למשחק סכום אפס.
<אמיר אדרי: שוב, אני לא מתחייב על המספר.
ישראל אייכלר: כשאתה אומר משחק סכום אפס, אני כבר יודע כמה אנחנו נשלם.
<אמיר אדרי: האגרה היא סדר גודל של 17 מיליון שקל, אז האגרות למניעה תעלנה.
<אמיר אדרי: אני לא יודע את המספר המדויק, אני יודע את המספר המדויק, אבל אני לא יודע את השיעור באחוזים באופן מדויק.
<אמיר אדרי: הוא צריך לעלות ב-17 מיליון בחזרה כדי שזה יקוזז, סך כל האגרות - - -
ישראל אייכלר: אז לא תוכלו לתת תעריפים אחידים.
ישראל אייכלר: כמו שאין תעריף אחיד לפי מידות אין תעריף אחיד לאולם של 100 מטר ואולם של 10 מטר.
ישראל אייכלר: את לא תוכלי לעשות תעריף אחיד כי ה-17 או ה-20 מיליון, כך היה כתוב בעיתון, 20 מיליון, זה עלול ליפול על אנשים שלא יוכלו לעמוד בזה.
ישראל אייכלר: אם את תעשי תעריף אחיד ולא תעריף דיפרנציאלי - - -
<קרן גלאון: התעריף האחיד הוא למטר ולכן - - -
ישראל אייכלר: אולי צריך למצוא עוד פרמטרים, עוד שינויים נוסף למטר.
ישראל אייכלר: יש הבדל בין מטר בחוץ לבין מטר בפנים, בין מטר בבית הספר למטר במפעל מסוכן עם דלק וכמו שאמרת חניה, חניה ריקה חניה מלאה, חניה מקורה חניה לא מקורה - -
<קרן גלאון: המטרה שלנו שיהיה מנגנון כמה שיותר פשוט לחישוב כדי שגם לאזרחים זה יהיה ברור, גם לעובדים צריך שיהיה ברור ושהוא יהיה אחיד ושוויוני.
<קרן גלאון: הדיפרנציאציה, כמו שאמרתי, תיוצר מגודל ומהתדירות של הביקורת, שזה גם משהו.
<קרן גלאון: כעת יש הפחתת הרגולציה, העבודה של הרשות לקבוע שעסקים, מקומות או נכסים שיש בהם פחות סיכון, התדירות תפחת בהרבה וכך הנטל יוקל מעליהם בהרבה.
<קרן גלאון: גם - - -
ישראל אייכלר: אני חושב שגם רמת הסיכון צריכה להיות בפרמטרים.
<קרן גלאון: לתעריף.
<אמיר אדרי: הנה יש התייחסות, לפי כמות הפעמים שמבקרים.
<קרן גלאון: הסיכון בא לידי ביטוי בתדירות של הביקור.
ישראל אייכלר: אבל את התדירות קובע איזה פקיד בכיבוי אש.
<קרן גלאון: יש קריטריונים - - -
ישראל אייכלר: יש קריטריונים לתדירות.
<קרן גלאון: זה מה שאני מנסה להסביר.
<קרן גלאון: יש קריטריונים ארציים כדי שעסקים ברמת סיכון 4-5, שהיא רמת הסיכון הגבוהה תהייה בהם תדירות אחת לשנה ובעסקים עם פחות התדירות הולכת ופוחתת.
ישראל אייכלר: יש לי שאלה של אזרח פשוט שלא מבין בזה כלום.
ישראל אייכלר: יש הוצאה גדולה שנקראת בעולמות ספרינקלרים, מישהו פעם בדק כמה בזמן חירום הספרינקלרים האלה הצילו, כמה הם עולים בבניינים, ביוקר הדיור - - -
<קרן גלאון: התשובה היא חד משמעית.
<קרן גלאון: אמצעי בטיחות אש מצילים חיים, הם עובדים מאוד יפה באירועים שנגמרים לפעמים תוך דקה שתיים, אירועים שאחרת היו יכולים להתפרץ - - -
ישראל אייכלר: יש לכם מחקר על זה?
<אבינועם בירן: יש מחקר, יש לנו סרטון.
<אבינועם בירן: אם היינו יודעים שהשאלה תעלה היינו מביאים אותו.
<אבינועם בירן: יש איזו מעבדה שצולמו בה שני חדרים זהים, בריהוט שיש בהם באופן מלא.
<אבינועם בירן: בשניהם הדליקו את פח האשפה עם ניירות שהיו בתוכו.
<אבינועם בירן: בחדר אחד יש ספרינקלרים ובחדר ובשני אין.
<אבינועם בירן: מה שקרה, בחדר שאין ספרינקלרים השריפה כילתה את כל מה שיש בחדר – לא נשאר שם שום דבר ואלה עם ספרינקלרים לא נגרם נזק.
<אבינועם בירן: פשוט האש, זה התחיל עם העשן שהפעיל את הגלאים, הגלאים הפעילו את ספרינקלרים וזה נשאר רק ברמה המקומית של פח האשפה ולא מעבר לזה.
<אבינועם בירן: במגדלים ששם במיוחד, הגישה שלנו קשה יותר בגבהים.
<אבינועם בירן: היום אנחנו מדברים, אין לנו סולמות שמגיעים לגבהים האלה, הפתרון הוא ספרינקלרים האלה - - -
ישראל אייכלר: הם הוכחו?
<אבינועם בירן: הוכחו ב-100%.
<אבינועם בירן: מותקנים, הכול בסדר.
<קרן גלאון: כשהם מותקנים והם סדירים.
<אמיר אדרי: אין ספק שיש בזה תועלת, אין צל ספק - - -
ישראל אייכלר: השאלה, עלות תועלת.
<אמיר אדרי: יש גם עלות מאוד גבוהה.
<אמיר אדרי: השאלה אם זה מצדיק את זה, זו שאלה טובה.
ישראל אייכלר: זו שאלה, כי העלות גבוהה מאוד.
<אמיר אדרי: אין ספק שיש בזה תועלת, אבל העלות היא מאוד אדירה.
<אמיר אדרי: היא גם משפיעה, היא מייקרת את מחירי הבנייה - - -
ישראל אייכלר: אני ראיתי סרטון של חתונה שהייתה איזו תקלה, אני לא יודע מה, הספרינקלרים התחילו להשפריץ על החתן והכלה והיה שם שמחה וששון ואמרו - - -
<יוחאי וג'ימה: אני רוצה להגיד שבדברים האלה יש מעקב של מוסדות חינוך, זה נקרא 523.
<יוחאי וג'ימה: זאת אומרת, תקנים חדשים של מוסדות חינוך.
<יוחאי וג'ימה: פה כבאות והצלה באו לקראת הרשויות בכל נושא של מוסדות החינוך, הם נתנו לזה זמן לפריצה כמובן.
<יוחאי וג'ימה: עשינו יחד עבודה מה בעדיפות ראשונה ומה בעדיפות שנייה.
<יוחאי וג'ימה: כל בתי הספר וכל גני הילדים מותקנים, לא ספרינקלרים, בגלאי עשן.
<יוחאי וג'ימה: יש מקומות שגם ספרינקלרים, זה מעבדות או משהו כזה.
<יוחאי וג'ימה: נעשתה עבודה ביחד משותפת - - -
ישראל אייכלר: לי יש טראומה קטנה, לא אישית אלא ציבורית, מהסיפור של אפודים שצריך להיות בכל תא כפפות של כל נהג.
ישראל אייכלר: כאשר התפרסם בטלוויזיה שהייתה פה קבוצה של לוביסטים של איזה מפעל לייצור האפודים, אתם מכירים את הסיפור.
ישראל אייכלר: כל הכנסת שוכנעה שזה הצלת נפשות.
ישראל אייכלר: מי לא רוצה להציל נפשות בתאונת דרכים, כל נהג צריך ללבוש את זה.
ישראל אייכלר: בסוף התברר שזה פשוט היה עסק מאורגן.
ישראל אייכלר: השאלה אם באמצעי בטיחות אש אין איזה חברות שמייצרות כל מיני מכשירים שהן מצליחות להעביר.
ישראל אייכלר: אני אומר את זה סתם על השולחן - - -
<קרן גלאון: רוב רובם של דרישות בטיחות אש בישראל נשענות על דרישות בטיחות אש בינלאומיות, אנחנו לא ממציאים - - -
ישראל אייכלר: בכל העולם יש את ספרינקלרים האלה?
<קרן גלאון: בטח.
<אמיר אדרי: עכשיו הם עושים בחינה מחודשת לכל הרגולציה שלהם בשיטה שמשרד ראש הממשלה מוביל.
<אמיר אדרי: מנגנון, מה שנקרא - - -.
<אמיר אדרי: הם אמורים לבדוק כל רגולציה שלהם וגם במבחן עלות תועלת וגם בהסתכלות עולמית.
<אמיר אדרי: יש ממש מתודולוגיה סגורה איך לקבוע את הרגולציה.
<אמיר אדרי: עכשיו בוחנים את הכול מחדש גם במשטרה וגם בכבאות.
ישראל אייכלר: מאוד מאוד חשוב.
<יוחאי וג'ימה: הבעיה עם הדברים האלה, שכל פעם כשמביאים תקן חדש, כמו שאמרת כמו עם האפוד, אלו עלויות אדירות, כי אם אתה לוקח בית ספר ישן ועכשיו אתה צריך להתחיל להתקין בו גלאי עשן, זה לא דומה לבית ספר חדש שבנו אותו, כי צריך לעבור תקרות וכאלה.
<יוחאי וג'ימה: העלויות הן אדירות ובסוף - - -
ישראל אייכלר: ומה אתם עושים במקרה כזה?
<יוחאי וג'ימה: במקרים האלה, ישבנו עם הכבאות ועשינו איזו פריסה לשנים.
<יוחאי וג'ימה: כלומר, איך עושים את זה לפי דרגות סיכון.
<יוחאי וג'ימה: אם זה גן ילדים, מאחר ויש בעיה לפנות ילדים אז לעשות את ראשוני.
<יוחאי וג'ימה: אם זה בית ספר שהוא עד שתי קומות אז לעשות את זה עד - - -
ישראל אייכלר: זאת אומרת, יש להם את הסמכות להיות גמישים בעניינים האלה?
ישראל אייכלר: כאילו אתה מספר את הסיפור שהגיעה אליהם תלונה.
ישראל אייכלר: מוסד שבאמת כבר קיים 60 שנה ועכשיו כל הפנימיות ודברים כאלה - - -
<קרן גלאון: המטרה של כולנו היא להציל חיים.
ישראל אייכלר: ברור, ברור.
ישראל אייכלר: אף אחד לא חושב שהכבאי מרוויח מהחברה - - -
<קרן גלאון: עם האילוצים בשטח, זאת המטרה במעלה הראשונה.
ישראל אייכלר: צריכה להיות איזו גמישות.
<קרן גלאון: יש.
ישראל אייכלר: אנחנו נעביר אליכם את התלונות הספציפיות גם לגבי הבירוקרטיה, זה גם אתה?
ישראל אייכלר: וגם לגבי הסיפור הזה.
ישראל אייכלר: אני חושב שאנחנו מצינו את הנושא.
ישראל אייכלר: באמת שניפגש רק בדיונים מניעתיים.
<קרן גלאון: אמן.
ישראל אייכלר: אנחנו נפתח את הדיון בפניות ציבור בנושא:
ישראל אייכלר: חיוב הבנקים בעמלות המרה למקבלי פנסיות ממדינות זרות.
ישראל אייכלר: לפעמים נוגעים בנקודה קטנה שיכולה להשליך על דברים גדולים.
ישראל אייכלר: סופה לנדבר, חברת הכנסת שיזמה את הדיון, את לקחת נקודה אחת, לפעמים לוקחים סיכה אחת והיא מפוצצת עולם גדול.
ישראל אייכלר: יש אנשים שטוענים שאין מדינה בעולם שהבנקים מתפרנסים מעמלות או משירותים שניתנים לאזרח באחוזים כל כך גבוהים כמו במדינת ישראל.
ישראל אייכלר: בעבר היה מחקר שאמר ש-13% מרווחי הבנק הם מהעמלות.
ישראל אייכלר: היום אומרים שזה כבר 30% ויותר ויש בנקים שרוב ההכנסות שלהם זה מעמלות שהם מהציבור.
ישראל אייכלר: אם חברת הכנסת לבנדר תרצה ליזום מתוך הדבר הקטן הספציפי הזה מהלך גדול יותר, לבחון מחדש את נושא העמלות של הבנקים שרובן אינן נחוצות, אולי שכרנו יבוא.
ישראל אייכלר: אנחנו נתמקד בנושא עצמו.
ישראל אייכלר: הוועדה מתכנסת בעקבות פנייתה של חברת הכנסת לנדבר, חברת הוועדה, שציינה שהיה סיכום לפני 9 שנים עם הבנקים שלא תהיינה עמלות המרה על הפנסיות מחבר המדינות והיום הם לא עומדים בזה וכן לוקחים עמלה.
ישראל אייכלר: עמלת המרה על פי החוק אסור לקחת על רנטה מגרמניה.
ישראל אייכלר: השאלה, למה פנסיה מחוץ לארץ, כסף זעום, עבור קשישים שמקבלים על עבודתם שלא בישראל, מותר לבנקים לקחת עמלות.
ישראל אייכלר: בתשובת הבנקים שהגיעה לדיון מרבית הבנקים מתייחסים לעובדה שלא גובים עמלת חליפין מהרנטות מגרמניה, לפיכך ניתן להסיק שלמרות המלצות הוועדה מ-2007, ההמלצות לא מקוימות והבנקים גובים עמלת חליפין על פנסיות מרוסיה.
ישראל אייכלר: אני לא אקרא עכשיו את תשובות הבנקים, אני מניח שנציגיהם נמצאים פה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לתת את רשות הדיבור ליוזמת הדיון.
ישראל אייכלר: חברת הכנסת סופה לנדבר בבקשה.
סופה לנדבר: אדוני היושב ראש, אורחים שלנו, משרד העלייה והקליטה.
סופה לנדבר: אני רוצה לביד שבעיניי שליחת הציבור אין דברים קטנים.
סופה לנדבר: אדוני היושב ראש, הרי אתה יודע שהקריירה שלי התחלתי כיושבת ראש ועדת פניות ציבור ונהניתי כמו שאתה נהנה לטפל באנשים, לעזור לאנשים.
סופה לנדבר: אחד הנושאים היה הנושא שעבור אנשים הוא נושא גדול, אחד הנושאים, אמרתי היום בוקר לשולמית שזה היה בית החולים באשדוד.
ישראל אייכלר: העברת חוק שצריך לבנות בית חולים.
סופה לנדבר: העברתי חוק, אבל אחר כך החליטו להקפיא ודרך וועדת ההסדרים להוציא את זה ולהרוס ולא נתנו.
סופה לנדבר: אני זוכרת 11 ישיבות שבוע אחרי שבוע וקם בית החולים באשדוד.
סופה לנדבר: כשאני היום נכנסתי לכנסת ראיתי את יושב ראש וועדת הרווחה שסיפר שאתמול הוא היה במפגש עם הנהלת אסותא, עכשיו כבר מתחילים להכין את הצוות.
סופה לנדבר: 180 רופאים יקבלו שם לעבודה, עולים וותיקים.
סופה לנדבר: כאשר אני חוזרת לאשדוד, עוברת ומסתכלת על מה שהיה שזה שינוי במשך יום, ליבי מתמלא בדבר שגם כאן בכנסת עשינו.
סופה לנדבר: עכשיו על עמלות.
סופה לנדבר: היום יש מצב, מצב לא פשוט של קשישים במדינת ישראל.
סופה לנדבר: אנחנו מעבירים חוקים ומנסים להעביר חוקים על פנסיה, על שינוי מצב קשה ביותר לדעתי, של אנשים שמקבלים קצבת זקנה וחיים אחרי קו העוני וזה אחרי וועדת העוני שהיושב ראש הנוכחי אלאלוף עמד בראשה, והוסיפו להם כסף, לא הוסיפו להם מספיק.
סופה לנדבר: רמת החיים שלהם, זאת אומרת, הקו הזה של החיים, כמו שאני אומרת הוא קו שאחריו חיים בעוני, הם לא הגיעו לקו הזה.
סופה לנדבר: בגלל זה אני חושבת שכל גרוש שהם חוסכים ומסוגלים לפנות אותו לתרופות, לחיים – זה דבר קדוש.
סופה לנדבר: אני היום פתחתי את עיתון ידיעות אחרונות ובעמוד הראשון יש מאמר שדרשו במשרד האוצר לבדוק האם אצל ניצול שואה יש שיניים שלו, הוא היה צריך להוכיח כדי לקבל כסף ממשרד האוצר לעקור שן.
סופה לנדבר: אני אומרת היום, גם בנקים.
סופה לנדבר: אני מבינה שאתם עובדים בשביל רווחים, אבל יש אוכלוסייה מסוימת שלדעתי, כמו כל הציבור, אתם חייבים לוותר על הדבר הזה.
סופה לנדבר: נכון שלפי חוק- - -
ישראל אייכלר: על כמה אנשים מדובר?
סופה לנדבר: אלפי אנשים שמקבלים פנסיה, מי יודע איזה פנסיה שם, 100 דולר, 300 דולר, בגלל - - -
ישראל אייכלר: יש קרוב ל- 10,000 רק ב"פועלים".
סופה לנדבר: נדמה לי שבסך הכול 30 אלף מקבלים פנסיה מרוסיה.
ישראל אייכלר: וכמה זה העמלה?
סופה לנדבר: עמלה לא גבוהה, אבל לבנאדם שאוסף את הגרושים האלה כדי להתקיים, אני חושבת שהבנקים יספרו לנו איזו עמלה קיימת שם ולמה אחרי הישיבה שהייתה בשנת 2007 הם ביטלו, אז הם לקחו על עצמם את הטיפול באנשים האלו, למה היום חזרו בעצמם ולוקחים את העמלה הזאת.
ישראל אייכלר: אני רוצה לעבור לבנק ישראל ראשונים, דורית מרקוביץ, פיקוח על הבנקים בבקשה.
ישראל אייכלר: מה אומר החוק בעניין הזה?
<דורית מרקוביץ: תודה.
<דורית מרקוביץ: קודם כל אני אתייחס למקרה הכללי ואחר ניכנס ברמת בנק כי באמת בנקים רשאים לגבות עבור השירות הזה שנקרא העברת מט"ח (מטבע חוץ) לארץ.
<דורית מרקוביץ: בפעולה של הבנק הזה מעורבים בה גם מערכת טכנולוגית, מחשבים וגם בן אדם שצריך לעשות את הבדיקות לזה.
<דורית מרקוביץ: באמת נעשות בדיקות שמצדיקות סוג של גביית עמלה ובנקים רשאים לגבות עמלה.
<דורית מרקוביץ: מי שגובה את סכום העמלה, אני מדגישה פה, הם הבנקים עצמם והם ערים גם למי מקבל את הסכומים, לצד זה שיש להם את העלויות.
ישראל אייכלר: יש לכם פיקוח או קביעה או say כמה מותר להם וכמה אסור להם, מה הם הגבולות?
<רונן ניסים: ברשותך אולי אני אתייחס.
<רונן ניסים: עורך דין רונן ניסים- - -
ישראל אייכלר: המחלקה המשפטית.
<רונן ניסים: בנק ישראל.
<רונן ניסים: לפי "חוק הבנקאות שירות הלקוח", יש לנגידה סמכות לתת פיקוח על עמלות מסוימות.
<רונן ניסים: כאשר היא מזהה סוג של כשל שוק או אירוע חריג, בדרך כלל באירועים חריגים שמצדיקים פיקוח.
<רונן ניסים: היום יש מספר בודד של עמלות שהן בפיקוח.
<רונן ניסים: יש סמכות כזאת.
ישראל אייכלר: זאת אומרת שהבנק, למרות שהוא עסק פרטי, הוא לא יכול לקחת את אותה עמלה מ-300 שקל שאדם מקבל, אפילו אותו אחוז, לעומת עסק מסחרי שמעביר מיליונים ומרוויח מיליונים, כשהבנק אומר: 'אני יכול להיות שותף איתך כי אני מעביר את הכסף'.
ישראל אייכלר: לעומת, שאם אתם מוסמכים שהנגידה תגיד שהיות שמדובר פה באוכלוסייה ענייה, על המרות כאלה בסכומים כאלה אתם לא יכולים לקחת אחוז כזה.
<רונן ניסים: כעיקרון, לפי החוק יש סמכות.
<רונן ניסים: כמו שציינתי זה חריג לכלל, שאין התערבות במחירי עמלות אלא באמת במקרים שמצדיקים.
<רונן ניסים: לפי החוק יש עילות פיקוח שאם מדובר בשירות חיוני או מדובר פה בעידוד תחרות או אם מדובר בשירות שאתה לא יכול לקבל אותו אלא בבנק שאתה לקוח בו.
<רונן ניסים: אם מתקיימת אחת מעילות הפיקוח אז כאן סמכות הנגידה.
ישראל אייכלר: יש לכם מושג כמה היום אחוז הרווחים של הבנקים מסעיף העמלות?
<דורית מרקוביץ: כן.
<דורית מרקוביץ: אני באמת רוצה להתייחס לזה, גם חברת הכנסת סופה לנדבר התייחסה.
<דורית מרקוביץ: אני באמת רוצה להתייחס לנתונים שקיימים ואני אדבר ברמה המצרפית של הבנקים.
<דורית מרקוביץ: המקור של הבנקים מעמלות, הכנסות של הבנקים או מעלמות או מהכנסות שונות, אנחנו נתייחס בדיון הזה להכנסות מעמלות ממגזר שאנחנו קוראים לו יחידים ועסקים קטנים.
<דורית מרקוביץ: יחידים זה כל אחד כמונו ועסקים קטנים שיש להם מחזור פעילות בסדר גודל של כ-5 מיליון- - -
<דורית מרקוביץ: בשנה, כן.
<דורית מרקוביץ: עמלות, זה לפי בדיקת פיקוח ושל מעקב פיקוח וגם נתונים שאנחנו מפרסמים לאורך זמן.
<דורית מרקוביץ: ההכנסות מעמלות, יש לנו נתונים שמראים שהכנסות, לקוח יחיד משק בית לא משלם עמלות מאוד מאוד גבוהות בכלל הפעילות השוטפת שלו.
<דורית מרקוביץ: פה אנחנו מדברים על משהו מאוד ספציפי לאנשים שעלו מחו"ל ויש להם פנסיה שהם מקבלים מחו"ל- - -
<שלומית אבינח: מה ההערכה, יש לכם נתונים?
<דורית מרקוביץ: יש לנו.
<דורית מרקוביץ: מה את שואלת ספציפית?
<שלומית אבינח: פנסיות מחו"ל.
ישראל אייכלר: אני שאלתי קודם שאלה כללית.
<דורית מרקוביץ: לגבי כללית אמרתי, העמלות - - -