GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<חנן אהרון: אנחנו נעשה מאמץ, אני לא יודע לתת זמן מדויק, אבל אני מקווה שבשבועות הקרובים אנחנו נעשה מבחינתנו מאמץ לנסות לקבל ממשרד הפנים את הקבצים שמוגדרים, שאני יודע לתת אותם בבטחה - - -
ישראל אייכלר: אם נזמין אותך לעוד שלושה-ארבעה שבועות אתה תוכל כבר להביא לנו כרטיס כזה מודפס?
<חנן אהרון: לא, כרטיס יש.
<חנן אהרון: השאלה - - -
<שלומית אבינח: השאלה למי הוא נותן.
<חנן אהרון: כרטיס יש לנו לכולם, רק צריך למי לתת אותו.
<חנן אהרון: אנחנו צריכים לבוא עם בשורה, להגיד שלאיי 1 ואיי 2 אנחנו נותנים רישיון נהיגה לפי תוקף האשרה.
ישראל אייכלר: אתה יכול להגיד את זה היום?
<חנן אהרון: כי אמרתי, אנחנו צריכים לסגור את זה.
<חנן אהרון: אם אני לא מקבל את הקובץ המחשובי - - - אם זה היה תלוי באגף הרישוי בלבד היינו עושים את זה היום.
<חנן אהרון: אבל אני צריך את הקובץ המחשובי.
<חנן אהרון: לי אין את קובץ הסטודנטים, פקיד הרישוי לא יודע אם הוא סטודנט או לא.
<חנן אהרון: כשהוא בא אליו הוא לא אומר אם הוא סטודנט.
ישראל אייכלר: אבל במחשב כתוב.
ישראל אייכלר: מה שנקרא א'1 או א'2.
<חנן אהרון: בשביל זה אני צריך את הקובץ המחשובי של הסטודנטים.
<חנן אהרון: אם אני - - -
<חנן אהרון: היום אני לא מקבל ממשרד הפנים את ההגדרות שהוא סטודנט, אני צריך שהם יפלחו את זה לפי - - -
ישראל אייכלר: קבוצות יעד.
<חנן אהרון: אני לא הולך לתת לכולם עכשיו.
<חנן אהרון: תיירים למשל לא יקבלו, תיירים לא יוכלו לקבל לתקופה בלתי מוגבלת, הם יקבלו לתוקף האשרה.
<חנן אהרון: במקרה של סטודנטים אני רוצה לתת להם גם רישיון עם תמונה.
ישראל אייכלר: למה לא עם תמונה?
<חנן אהרון: אני אומר שאני רוצה לתת להם עם תמונה.
<חנן אהרון: אם אני אקבל את הקובץ ואני אהיה בטוח - - -
ישראל אייכלר: הוא רוצה לשאול כמה שאלות.
ישראל אייכלר: גם הוא מהתפוצות.
<חנן אהרון: בבקשה.
<ניסן שמש: אם מותר לי רק להציע משהו.
<חנן אהרון: רק עוד משהו שהועלה פה.
<חנן אהרון: אנחנו כמובן שלא אחראים למה שקורה בכל העולם, בקושי אחראים למה שקורה בארץ, אבל יש חברות ביטוח מסוימות - - -
ישראל אייכלר: על זה ניתן לביטוח.
<חנן אהרון: הוא יגיד, אבל אנחנו מבחינתנו מה אנחנו עושים?
<חנן אהרון: הרישיון הזה הוא תקף לכל דבר.
<חנן אהרון: דרך אגב, בחו"ל הוא יכול לנהוג איתו בצמוד לרישיון נהיגה בינלאומי.
<חנן אהרון: ברגע שהוא הולך עם רישיון מנייר ורישיון נהיגה בינלאומי, שעולה 18-19 שקלים להוציא, זה לא מסובך, הוא יכול לנהוג איתו.
ישראל אייכלר: רישיון נהיגה ישראלי בינלאומי - - -
<חנן אהרון: זה, צמוד לרישיון נהיגה בינלאומי, הוא מוכר.
ישראל אייכלר: אבל ייתנו לו רישיון נהיגה בינלאומי?
<ניסן שמש: אז בשביל מה הוא צריך את זה?
<חנן אהרון: יש לנו הסכמים עם חלק ממדינות העולם, למשל עם איטליה, זה הכרה הגדדית ברישיון הנהיגה.
<חנן אהרון: בארצות הברית עוד אין לנו הסכם, יש לנו - - -
ישראל אייכלר: רק - - - וגואטמלה?
<חנן אהרון: לא, איטליה, גרמניה.
<חנן אהרון: התחלנו עכשיו.
ישראל אייכלר: למה אין לכם עם אמריקה?
<חנן אהרון: לא, יש הסכם הכרה הדדית, הם מכירים ברישיון הישראלי, הוא יכול לנהוג באמריקה עם הרישיון שלנו ומכירים בו.
<חנן אהרון: אני אומר, הסכם הדדי - - -
<שלומית אבינח: לא מנייר.
<חנן אהרון: למשל עם האיטלקים עשינו ממש הסכם שלא צריך מבחן שליטה בכלל.
<חנן אהרון: זאת אומרת שאני מכיר לו ברישיונות והוא מכיר ברישיונות שלו בלי - - -
ישראל אייכלר: אני לא מדבר על מבחנים.
ישראל אייכלר: אני מדבר על ששוטר עוצר - - -
<חנן אהרון: יש הכרה, בהחלט, ברישיון הישראלי.
ישראל אייכלר: רישיון בינלאומי?
<שלומית אבינח: לא בנייר, בכרטיס.
ישראל אייכלר: בכרטיס הבינלאומי?
<חנן אהרון: אמרתי, אם הנייר הזה צמוד לרישיון הנהיגה הבינלאומי הוא מוכר.
ישראל אייכלר: אבל איפה הוא עושה את רישיון הנהיגה הבינלאומי, פה?
<חנן אהרון: הוא יכול להנפיק רישיון נהיגה בינלאומי בישראל.
ישראל אייכלר: הוא לא צריך ללכת לעשות טסטים?
<חנן אהרון: לא - - -
ישראל אייכלר: על מה שיש לו פה?
<חנן אהרון: הוא הולך לממסי או טלדור, בסביבות 14 שקלים בממסי או - - -
ישראל אייכלר: פעם זה עלה המון כסף.
ישראל אייכלר: למה אתם לא מוציאים בממסי רישיון בינלאומי?
<ניסן שמש: פעם ראשונה שאני שומע דבר כזה.
<קריאה: אבל לא ייתנו לנו לנהוג עם זה פה בארץ.
ישראל אייכלר: לא, בארץ אתה נוהג עם זה.
<חנן אהרון: בארץ אתה לא צריך רישיון נהיגה בינלאומי.
<חנן אהרון: אני מדבר על חו"ל.
ישראל אייכלר: בחו"ל.
ישראל אייכלר: הוא דיבר על בעיה שאנשים מגיעים לחוץ לארץ ולא יכולים לנסוע עם הנייר הזה.
<ניסן שמש: אפשר ללכת עם נייר כזה ולהוציא - - -
<שלומית אבינח: להוציא בממסי.
<חנן אהרון: לא, אבל צריך לחשוב על זה, כבוד היושב ראש.
ישראל אייכלר: זו ידיעה מאוד חשובה, שאנשים לא יודעים.
ישראל אייכלר: הוא יכול ללכת לממסי עם הנייר הזה ולקבל רישיון בינלאומי.
<קריאה: גם לחצי שנה?
ישראל אייכלר: לא, רישיון בינלאומי זה בלי הגבלות, נכון?
<חנן אהרון: זה לפי התוקף הבינלאומי.
<קריאה: אם זה פג תוקף והוא בחוץ לארץ, אז לא יהיה לו רישיון?
<חנן אהרון: אבל צריך גם להבין משהו.
<חנן אהרון: אזרח, לא משנה, מישהו בא מחו"ל והוא מגיע לארץ להוציא רישיון ובסוף הוא גם רוצה עם הרישיון הישראלי הזה לנהוג בחו"ל ואנחנו צריכים להיות אחראים גם על מה שקורה שם.
<חנן אהרון: זאת אומרת אנחנו נותנים רישיון ישראלי, כמובן שהוא תקף, אבל פה במקרה הזה יש כאלה שהם לא תושבי ישראל בכלל.
<חנן אהרון: הוא תושב של אחת המדינות, הוא בא לפה, מוציא רישיון ישראלי ואז עם הרישיון הזה הוא רוצה גם לנהוג בחו"ל.
<חנן אהרון: זה יוצר בעיה, בחלק מהמדינות.
<חנן אהרון: לא מבחינתי.
<חנן אהרון: אנחנו צריכים לפתור גם את הבעיה הזאת, שהרישיון הישראלי נועד לרישיון ישראלי, לתושב ישראל - - -
ישראל אייכלר: אבל אם אתה אומר שהוא יכול ללכת לממסי, להוציא 14 שקל - - -
<חנן אהרון: למה הוא לא נוהג בחו"ל עם הרישיון הזר שלו?
<חנן אהרון: סתם שאלה.
<שלומית אבינח: אין לו.
<חנן אהרון: מה אין לו? הוא עשה המרה על סמך רישיון זר, מה זה אין לו?
<שלומית אבינח: חנן, אתה - - -
<חנן אהרון: אין אין לו, אם יש לו רישיון ישראלי - - - למה הוא צריך את הרישיון הישראלי בארצות הברית אם יש לו רישיון - - -
<שלומית אבינח: אין לו רישיון זר, הוא - - -
<חנן אהרון: ארצות הברית מכירה ברישיון הזה לתקופות שהיא מכירה, חצי שנה, שנה.
ישראל אייכלר: חנן, תקשיב לשאלות נוספות.
<גרשון: אני גם תלמיד פה.
<גרשון: קודם כל למה לא מנפיקים לעשר שנים רישיון ולכתוב על הרישיון שזה צמוד לדרכון.
<גרשון: את כל מה שכתבתם פה על הנייר תכתבו על זה.
<גרשון: אתם אמרתם שיש בעיה - - - אמרתם שיש בעיה שכשמשטרת תנועה עוצרת אותו הוא לא יודע לבקש ממנו, ואולי הוא שוהה פה בארץ לא חוקי.
<גרשון: אז קודם כל זה לא קשור למשטרת התנועה ומשטרת התנועה לא יכולה לעשות שום דבר למישהו ששוהה פה בארץ לא חוקית, זה בכלל לא בתיק שלהם, זה במשרד הפנים, אבל בוא נגיד - - -
<חנן אהרון: אבל המדינה זו אותה מדינה.
<חנן אהרון: איך אתה רוצה לזהות שאם הוא שוהה בלתי חוקי?
ישראל אייכלר: - - - לסבך את זה, שיהיה כתוב על הרישיון לזיהוי עם דרכון.
<חנן אהרון: הוא רוצה עשר שנים כאשר אני אומר לך שאשרת השהייה שלו בישראל היא, נגיד, שלוש שנים.
<חנן אהרון: אז אני נותן לו אחר כך עוד שבע שנים רישיון שהוא בתוקף?
<גרשון: מה זה אכפת לך?
<גרשון: כי יופיע על זה - - - לא, הבעיה הייתה שאנשים יסתובב עם - - -
ישראל אייכלר: רק השאלה הביטחונית.
ישראל אייכלר: יש שאלה אחרת, שמשרד הפנים לא רוצה את - - -
<שלומית אבינח: הוא צודק.
<חנן אהרון: כבוד היושב ראש, תסתכל על כל התמונה, האם אתה חושב שאדם שאין לו אשרת שהייה בישראל והוא יכול לשמש במקרים מסוימים, אני לא איש ביטחון - - -
ישראל אייכלר: לא, אני מדבר על אשרת השהייה כתייר.
<חנן אהרון: אז זה בתוקף האשרה שלו.
ישראל אייכלר: בוא נחזור לתחילת הבעיה.
ישראל אייכלר: משרד הפנים השתמש בתירוץ הביטחוני שכולנו נעמוד קדוש קדוש קדוש.
<חנן אהרון: לא, זה לא משרד הפנים השתמש בזה.
ישראל אייכלר: אני אומר לך שכן.
ישראל אייכלר: מה הם רצו עוד?
ישראל אייכלר: הם רוצים לכפות על אלפי תיירים ותושבים שיעשו עלייה, משימה שאיננה משימה מדינתית ממלכתית של מדינה, זו משימה אידיאולוגית של אנשים, שיש אנשים שאין להם אידיאולוגיה כזו.
ישראל אייכלר: הם ניצלו את כרטיס הרישיון כדי לכפות על אנשים לעשות עלייה.
ישראל אייכלר: על זה צעקתי בוועדת הכלכלה.
<חנן אהרון: אני לא מצוי בזה.
ישראל אייכלר: אני אומר לך, אני מצוי, כי ניהלתי מולם את הדיון.
ישראל אייכלר: אמרה לי פקידה במשרד, 'מה, אתה לא רוצה שתהיה עלייה לישראל?
ישראל אייכלר: ' אמרתי לה, 'מה אתם מערבים רישיון הנהיגה בעלייה לישראל?'
<חנן אהרון: אגף הרישוי במשרד התחבורה שמח לתת רישיון וזה תפקידו, לתת רישיונות, לכל דורש, לכל תקופה שתוחלט.
<גרשון: שני דברים.
<גרשון: קודם כל אתה אמרת שאתם צריכים את התוכנה הזאת, את הקובץ הזה, ממשרד הפנים.
<גרשון: משרד הפנים גם לא מנפיק אשרה, רק לפי תוקף הדרכון, ואין לו את הקובץ הזה מארצות הברית, רואים, בודקים, פותחים דרכון, תוקף עד 2017, 'אני לא יכול לתת לך אשרה עד 2019 אם הדרכון - - -
<שלומית אבינח: נכון, אין לך דרכון בתוקף.
<גרשון: אז למה אתם גם לא יכולים לבדוק אשרות?
<גרשון: אשרות זה דבר שכתוב מתי זה פג ולכן - - -
<חנן אהרון: איך אני אבדוק את האשרות?
<גרשון: אתה פותח דרכון.
<חנן אהרון: הסברנו לך לפני דקה שנתנו לפי דרכון ובסוף הסתבר שהדרכון מזויף.
<גרשון: אתם רוצים להתמודד עם דרכונים מזויפים?
<גרשון: ומי שנכנס למשרד הפנים עם דרכון מזויף ומקבל אשרה על זה?
<גרשון: אתה לא זה שצריך להתמודד עם דרכון מזויף.
<חנן אהרון: לא, אני לא - - -
ישראל אייכלר: הוא סיפר את הרקע - - -
<חנן אהרון: לא, הוא צודק - - -
ישראל אייכלר: אתה צודק, אבל הוא סיפר את הרקע הביטחוני.
ישראל אייכלר: יעקב גנות בא מהמשטרה, בא מבתי הסוהר ומרשות ההגירה, אז היו לו אג'נדות נוסף מאשר משרד התחבורה.
ישראל אייכלר: אני מאוד בידידות איתו, אני מכבד אותו, אני - - -
<חנן אהרון: לא, אני חושב שהוא גם עשה נכון.
ישראל אייכלר: כן, הוא איש מיוחד במינו, יש לו המון המון זכויות, אבל הראש שלו היה רק - - -
<חנן אהרון: כבוד היושב ראש, משפט אחד.
<חנן אהרון: לא רק הוא, אני לא אומר את זה סתם, כוחות הביטחון אמרו שלגורמי הטרור הטרף הקל זה כאלה שמחזיקים ברישיון ישראלי שנותן להם להסתובב פה בארץ בכל מקום.
<חנן אהרון: בעזרת הרישיון הזה הם יכולים לעשות פיגועים ולהסתובב במקומות שאחרים לא יכולים.
<חנן אהרון: זה היה טרף קל, לכן הוא אמר שבוא לפחות - - - מבחינתי זה לתת רישיון, דרך אגב, אותי זה רק מסבך - - -
ישראל אייכלר: הדיון נגמר, כי תיכף אני אתחיל להגיע דברים על 300,000 מחזיקי תעודות הזהות בירושלים שיכולים להסתובב בכל מקום וגם לירות בשער שכם.
<חנן אהרון: אני לא איש ביטחון.
ישראל אייכלר: אבל זה לא נושא לדיון הזה ולכן אני לא אומר את זה.
ישראל אייכלר: אז כמו שאמרתי, לא אמרתי.
ישראל אייכלר: שאלתי שאלה, מישהו רוצה לדאוג לי שמישהו ייכנס מירדן ויעשה, ואני מכבד את הדברים, 300,000 אנשים מסתובבים פה עם תעודות זהות ישראליות ואין לך שום שליטה עליהם, אז פתאום הוא נהיה לי שולט על איזה שהוא מישהו שיבוא מירדן.
ישראל אייכלר: ומה אכפת לי מאלפי או מאות אלפי תיירים שמגיעים לארץ והם צריכים לסבול בשביל שאחד יבוא מירדן עם חותמת מזויפת.
ישראל אייכלר: זה חוסר היגיון שכבר כן נוגע לנושא שלנו.
<חנן אהרון: משרד התחבורה לא אחראי על הצד הביטחוני בישראל.
<חנן אהרון: אנחנו מבחינתנו הנפקנו רישיונות לעשר שנים, ננפיק בהתאם להנחיות שנקבל.
ישראל אייכלר: עכשיו בוועדת חוץ וביטחון, יש לנו דיון על אזור יהודה ושומרון, על הביטחון שם.
ישראל אייכלר: הנושא הזה שנגעתי, לגבי מחזיקי תעודות הזהות עם הסכנה הביטחונית, זה כן נוגע, אבל לא לוועדה הזאת.
ישראל אייכלר: בואו נסכם את הדיון עם - - -
<שלומית אבינח: רגע, מה עם חברות הביטוח?
<יואב ענתבי: לעניין חברות הביטוח, כל פתרון שיקל על האזרחים אנחנו מקבלים אותו בברכה.
<יואב ענתבי: לעניין חברות הביטוח, ממה שביררתי, לא מצאנו איזה שהיא בעיה ואני אסביר.
<יואב ענתבי: אם מתייחסים לנהג, למי שנוהג ברכב, כל עוד שיש לו רישיון ואפילו אני מצטט מפסק דין ואולי לפי סעיף 7(3) לחוק הפיצויים, 'בין המקרים שבהם לא יהיה זכאי נפגע לפיצויים לפי החוק נכלל עניינו של מי שנהג ברכב כשאין לו רישיון לנהוג בו למעט רישיון שפקע מחמת אי תשלום אגרה', וכו'.
<יואב ענתבי: מתוך פסק הדין.
<יואב ענתבי: 'המונח רישיון לנהוג בו נקבע כי נהג שנהג בהסתמך על רישיון נהיגה זר שהוא לא בהתאם להוראות תקנות התעבורה נחשב כמי שנהג ללא רישיון ברכב, הגם שרישיון הנהיגה הזר שלו היה בתוקף'.
<יואב ענתבי: זה מתוך פסק דין של המחוזי.
<יואב ענתבי: דהיינו, חברות הביטוח, כל עוד שיש לנהג רישיון והרישיון מוכר על ידי משרד התחבורה וזה רישיון בר תוקף, אז לא צריכה להיות שום בעיה.
<יואב ענתבי: אם אותו נהג נָהג בביטוח, פגע באיזה שהוא מישהו, נפגע גוף, והרישיון לו הוא בר תוקף על פי תקנות משרד התחבורה, זה טוב ויפה.
<יואב ענתבי: אם הרישיון שלו הוא לא בר תוקף על פי משרד התחבורה, לא ראוי גם לקחת ממנו פרמיה ובסוף לא לשלם לו.
<יואב ענתבי: זאת אומרת על פי החוק הוא לא זכאי לפיצוי אם אין לו רישיון נהיגה.
ישראל אייכלר: אתה מבין איזה כשל אנחנו גורמים?
ישראל אייכלר: שהחבר'ה האלה, שכל כך קשה להם, נוסעים עם רישיון לא בתוקף, רישיון אמריקאי, כשיבואו אחרי תאונה הביטוח יגיד ובצדק 'לא מכירים בכם - - -
<חנן אהרון: הם יכולים לבטח אותו לפי הרישיון הזה שהוא מקבל מאיתנו.
ישראל אייכלר: לא, אבל הבירוקרטיה מסכנת את החבר'ה שלא הולכים לעשות את הבירוקרטיה ונוסעים עם רישיון אמריקאי, שהוא כבר לא בתוקף, כי על פי החוק אסור לו לנסוע, רק שישה חודשים.
<חנן אהרון: אז זה כשל שלהם.
ישראל אייכלר: לא, זה כשל שלנו, שאנחנו מאפשרים בירוקרטיה כל כך קשה שגורמת לאנשים לנסוע עם הרישיון האמריקאי, שאחרי שישה חודשים - - - זו גם גזרה שלנו, שאחרי שישה חודשים - - -
<חנן אהרון: עד שנה.
ישראל אייכלר: אחרי שנה.
ישראל אייכלר: בשנה השנייה הוא נוסע ומתחיל לפחד, הוא יהרוג אנשים והביטוח יגיד שאין ביטוח ואין לי טענה אליכם.
<יואב ענתבי: בגלל זה צריך להסדיר את העניין, שאנחנו חושבים שזה מאוד נכון, גם לעניין ה - - -
ישראל אייכלר: לפשט את הבירוקרטיה.
<יואב ענתבי: נכון, לפשט גם לעניין האזרחים וגם לעניין הפקידים.
<יואב ענתבי: יכול להיות - - -
ישראל אייכלר: יש את אתגר בעיות ביטחוניות, עכשיו יש בעיות בטיחותיות.
<יואב ענתבי: שזה חשוב מאוד.
<יואב ענתבי: אגב, אם אתה מסתכל על ביטוח חובה בכלל הביטוחים, הביטוחים הם לרכב לרוב, זה לא על הנהג, זאת אומרת אתה יכול לבטח כמה נהגים על אותו רכב, אבל הבעיה עם הפוגע היא ב אמת אותו אחד שהרישיון שלו הוא לא בר תוקף ואז מתעוררת הבעיה, ואם קיימת כזאת בעיה ראוי בכלל שהוא לא יהיה מבוטח, שלא ישלם פרמיה ובסוף לא יקבל - - -
ישראל אייכלר: לא אכפת לי שהוא ישלם פרמיה, אכפת לי שהוא לא מבוטח.
<יואב ענתבי: נכון.
<יואב ענתבי: לא רק שהוא לא מבוטח, אבל זה גם לא נכון לקחת כסף ממישהו - - -
ישראל אייכלר: חברת ביטוח לא יכולה לבטח משהו שהוא לא - - -
<יואב ענתבי: נכון, אז זה כל העניין - - -
ישראל אייכלר: גם לא מצד שלישי הוא מבוטח?
<יואב ענתבי: ביטוח הרכב זה ביטוח חובה וביטוח מקיף, הוא מקיף הכול, כולל צד ג'.
ישראל אייכלר: כן, אבל אם הנהג לא - - -
<יואב ענתבי: ביטוח רכב חובה הוא הכי מקיף בעולם.
ישראל אייכלר: גם אם הנהג נהג ללא רישיון?
<יואב ענתבי: אם הנהג נהג ללא רישיון אז יש פה כמה היבטים, אחד לעניין הנהג עצמו, כמו שנאמר, יכול להיות שהוא לא זכאי.
<יואב ענתבי: אם הנהגים ברכב איתו לא ידעו שהוא נוהג על פי רישיון וכו', לא ידעו שאין לו רישיון, יש גם מוסד שנקרא קרנית, שהוא אמור לטפל בתאונות פגע וברח - - -
ישראל אייכלר: והאדם שהוא דרס אותו או שהוא התנגש בו?
<יואב ענתבי: אז הוא גם אמור להיות מבוטח על ידי קרנית, שהיא - - -
ישראל אייכלר: אבל הם מבוטחים או לא מבוטחים?
<יואב ענתבי: הוא אמור להיות מבוטח על ידי קרנית.
<יואב ענתבי: קרנית זה איזה שהוא מוסד מטעם ביטוח החובה, יש איזה שהוא משהו - - -
<שלומית אבינח: הוא יודע להפנות אותו לקרנית.
<שלומית אבינח: כל העניין הוא - - -
<יואב ענתבי: אנשים יודעים שבתאונות פגע וברח או מקום שאין מבטח מאחוריו או מקום ש - - -
ישראל אייכלר: בקיצור, חייבים לסדר את זה, אני מאוד שמח, חנן, שיכולים לסדר את זה, כי גם למשל מקרה כמוהו, שלא הוא פגע אלא מישהו פגע בו, אין לו גם ביטוח.
<יואב ענתבי: פה הוא מדבר על ביטוח רכב רכוש.
<יואב ענתבי: אני לא מכיר את המקרה הספציפי, אבל בעיקרון אם מישהו פגע בו אז זה בעניין רכב - - -
ישראל אייכלר: אני רוצה לסכם את הדיון, ברשותכם, מחכים לי כבר שם.
ישראל אייכלר: הוועדה לפניות הציבור דנה בנושא הנפקות רישיונות נהיגה מנייר והמרת רישיונות בישראל ומדינות זרות, והבירוקרטיה הקשה שמגבילה תיירים ותלמידים וסטודנטים, כפי שפורט בדיון המפורט בוועדה.
ישראל אייכלר: הוועדה שמעה את משרד התחבורה, שהוא יסכים להנפיק רישיונות נהיגה עם כרטיסים עם תמונה בהתאם לתוקף אשרת השהייה של התושב הזר, בתנאי שיועבר לו קובץ ממרשם האוכלוסין.
ישראל אייכלר: זה אמור לקרות בשבועות הקרובים.
ישראל אייכלר: סטודנטים ולומדים בעלי היתר שהייה א'1 ו-א'2 יורשו לקבל רישיון עם כרטיס עם תמונה עד לתום אשרת השהייה שלהם.
ישראל אייכלר: בעלי רישיון נהיגה מנייר יוכלו להנפיק רישיון נהיגה בינלאומי בחברת רישיונות כמו ממסי וטלדור, גם היום.
ישראל אייכלר: אנחנו נקיים ישיבת מעקב פה עוד שלושה שבועות בתקווה עם נציגי מרשם האוכלוסין בתקווה שעד אז הם כבר יהיו מתואמים ומסונכרנים עם משרד התחבורה וחברות הביטוח, כדי שגם אתם תהיו מעודכנים.
<חנן אהרון: אני רק רוצה לומר שאני לא מצוי בהליכים המחשוביים, נתתי פה כמה שבועות.
ישראל אייכלר: לא, אני מקיים בעוד כמה שבועות.
<חנן אהרון: לא, כמה זה לוקח, אנחנו גם נבדוק מחשובית - - -
ישראל אייכלר: לא, תלוי אם איש המחשב מקבל הוראה להביא תוך יומיים או תוך שנתיים.
ישראל אייכלר: אני מכיר כמה אנשי מחשבים שמוכנים להתנדב במשרד הפנים, לעשות כמה קליקים ולהעביר את כל הדברים האלה.
ישראל אייכלר: תודה, חנן, שהיית איתנו.
ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את הדיון השני היום בנושא תחבורה ציבורית.
ישראל אייכלר: הפעם על פניות ציבור בנושא:
ישראל אייכלר: אי הכללת יישובים במפת המטרופולין של התחבורה.
ישראל אייכלר: רפורמת התעריפים שפורסמה ב-1 בינואר 2016, עובדים עליה כבר שמונה שנים ועולה למשלם המיסים 120 מיליון שקל.
ישראל אייכלר: מדובר ברפורמה שמאפשרת לקנות מינוי יומי, שבועי או חודשי בכל אמצעי התחבורה.
ישראל אייכלר: טעינת כרטיסי ה"רב קו" במינוי כולל את כל אמצעי התחבורה הציבורית בתחומי כל המטרופולין.
ישראל אייכלר: הרפורמה לא כוללת שינוי קווים ומסלולם.
ישראל אייכלר: הרפורמה אמורה להביא להנחה של עד 40% ממחירי המינויים בכרטיס "חודשי חופשי".
ישראל אייכלר: מדובר בארבעה אזורי מטרופולין: תל אביב-יפו, חיפה, ירושלים ובאר שבע.
ישראל אייכלר: בכל מטרופולין יש שלוש טבעות בהתאם למרחק הגיאוגרפי.
ישראל אייכלר: כל נוסע יכול לבחור את המינוי שלו בהתאם להרגלי הנסיעה: "חופשי יומי", "חופשי שבועי" "וחופשי חודשי".
ישראל אייכלר: מטרופולין חיפה כולל: מראש הנקרה בצפון עד זיכרון בדרום, כרמיאל ונצרת ממזרח – הוא מחולק לשלושה אזורים.
ישראל אייכלר: הטבעת הפנימית: חיפה והקריות והיישובים הסמוכים.
ישראל אייכלר: טבעת שנייה: אזור עכו, שפרעם ויוקנעם.
ישראל אייכלר: הטבעת חיצונית מגיעה עד לנהריה, מעלות תרשיחא, כרמיאל, נצרת וזיכרון יעקב.
ישראל אייכלר: מטרופולין תל אביב-יפו: עד נתניה בצפון, אשדוד בדרום ומודיעין במזרח, כאן כתוב מערב.
ישראל אייכלר: אתה יודע שפעם היה כתוב "לעדת המערבים" חברת קדישא לעדת המערבים.
ישראל אייכלר: הייתי ילד בירושלים ואחר כך שמעתי שהמערב זה אירופה ושהמערבים זה המוגרבים.
ישראל אייכלר: מגלב וזה מערב, לא ידעתי אז איך יכול להיות שדווקא המוגרבים הם המערבים והמערבים הם מזרחיים כי האירופים היו מזרח אירופה, יהודי מזרח אירופה.
ישראל אייכלר: הסבירו לי שזה תלוי איפה אתה נמצא.
ישראל אייכלר: כשאתה נמצא בארץ ישראל אז מגרב זה מערב, עירק זה מזרח ומרוקו מגרב זה מערב.
ישראל אייכלר: כשאתה מדבר לעומת אירופה, אז אירופה במערב.
ישראל אייכלר: אני לא יודע מתי הפכו הצפון אפריקאים למזרחיים כי למעשה הם בכל מקרה מערבים, אם כי כשסופרים מארץ ישראל, אבל זה היה שיעור בגיאוגרפיה.
ישראל אייכלר: מטרופולין באר שבע כולל: שדרות, עוטף עזה, ירוחם, דימונה וערד.
ישראל אייכלר: מטרופולין ירושלים: עד מודיעין ובית שמש.
ישראל אייכלר: יוצא ככה, אזרחים שלא יכולים לשלב במסלולי התחבורה השונים לא ייהנו מהרפורמה.
ישראל אייכלר: בעקבות הפניות שקיבלנו, בעקבות הרפורמה חלק מהתחבורה הציבורית עלה דווקא ולא ירד.
ישראל אייכלר: אנחנו תכף נשמע הסברים.
ישראל אייכלר: לדוגמה, אני אתן פה דוגמאות שהמנהלת הכינה לנו.
ישראל אייכלר: "חופשי חודשי" בגוש דן שעלה 246 שקל יעלה 250 שקל.
ישראל אייכלר: מחוץ לגוש דן פערי עליית המחירים גדולים עוד יותר.
ישראל אייכלר: יציאה מרעננה, הרצליה, כפר סבא והוד השרון, לכרטיס "חופשי חודשי" המחיר עלה מ-269 שקל ל-285 שקל.
ישראל אייכלר: נוסעי חברת קווים מאזור רמלה לוד ששילמו 190 שקל, זה עלה ל-250 שקל.
ישראל אייכלר: מחיר "חופשי יומי" במרכז עלה מ-15.20 ל-16 שקל.
ישראל אייכלר: מחירי הנסיעה ברכבת עלו אחרי הרפורמה.
ישראל אייכלר: הרפורמה לא נותנת מענה לנסיעות בודדות, הן לא הוזלו.
ישראל אייכלר: עיקר הדיון שלנו: הרפורמה לא כוללת יישובים רבים כמו: טבריה, בית שאן, צפת, ראש פינה, חצור הגלילית, קריית שמונה - - <קריאה:> קריית גת.
ישראל אייכלר: אני תכף אגיע לקריית גת.
ישראל אייכלר: יישובים נוספים בגליל המזרחי ורמת הגולן לא נכללים ברפורמה.
ישראל אייכלר: עפולה גם לא נכללת ברפורמת המטרופולין של חיפה.
ישראל אייכלר: חבל לכיש וקריית גת אינם נכללים במטרופולין של באר שבע.
ישראל אייכלר: אשקלון, זוכה פעמיים, נכללת גם במטרופולין של תל אביב וגם במטרופולין של באר שבע.
ישראל אייכלר: נדמה לי שגם קריית מלאכי אותו דבר.
<רן שדמי: נכון, יחד עם אשקלון כטבעת רביעית.
ישראל אייכלר: כן, על פי נתוני משרד התחבורה 1.6 מיליון משתמשים מדי יום בתחבורה הציבורית ומבצעים 2.4 מיליון נסיעות ביום, באוטובוס או ברכבת.
ישראל אייכלר: 70% מנוסעי האוטובוס ו-50% מנוסעי הרכבת מבצעים את הנסיעות בתוך מרכזי הערים.
ישראל אייכלר: נוסעי רכבת נוסעים בתוך האזורים?
ישראל אייכלר: לא ברור.
ישראל אייכלר: כן, במטרופולין.
ישראל אייכלר: מערכת הסליקה הארצית באמצעות "רב קו" טרם פועלת.
ישראל אייכלר: עדיין אין שירות עלייה מכל הדלתות, אין אפשרות לטעון כרטיסי נסיעה באינטרנט.
ישראל אייכלר: אי אפשר לטעון באינטרנט?
ישראל אייכלר: <קריאה:> מורכב.
ישראל אייכלר: המוקד של משרד התחבורה שנותן מענה על הרפורמה לא מעודכן לפעמים בפרטי הרפורמה ואף מטעה את האזרחים שפונים אליו עם פנייה כזאת, ממידע שהתקבל ממשרד התחבורה לקראת הדיון.
ישראל אייכלר: את יודעת מה, יש לנו פה את משרד התחבורה אז לא נקריא מה שהם אומרים.
ישראל אייכלר: נשמע אותם.
ישראל אייכלר: גם שומרון לא נכלל.
ישראל אייכלר: אולי עזרא נאווי יכלול אותם.
ישראל אייכלר: סליחה על הסוגריים הפוליטיים.
ישראל אייכלר: אני רוצה להתחיל אתך נציג משרד התחבורה.
ישראל אייכלר: קודם כל, אני לא מבין את הרעיון של המטרופולין.
ישראל אייכלר: נניח ש-70% נוסעים בתוך המטרופולין אז בשביל ה-30% האלה צריך להגביל?
ישראל אייכלר: אפשר לאפשר לכולם ליהנות מאותה רפורמה, למה אני צריך את כל הסיפור הזה?
<רן שדמי: הלוואי והיינו יכולים לעשות את הכול.
<רן שדמי: אנחנו בעד לעשות רפורמה בכל קווי השירות של התחבורה הציבורית.
<רן שדמי: היינו במספר דיונים גם בוועדות אחרות.
<רן שדמי: את חלק מהפנים פה אני מכיר מדיונים שהיו על התחבורה הציבורית.
<רן שדמי: רצינו לעשות את הכול, אבל פשוט לא הצלחנו.
<רן שדמי: בין היתר אנחנו מיישמים את הרפורמה גם בהתאם לתקציב המסוכם עם אגף התקציב, עם היכולת לעשות את זה.
<רן שדמי: אנחנו בעצם מתחילים באזורים שהשירות התחבורתי מבוצע בהם, זה באמת מרכזי המטרופולין שהם מאוד מאוד רחבים.
<רן שדמי: אתם תראו שהם כוללים כמובן את אזורי הפריפריה, תסכלו על אזור הצפון.
<רן שדמי: אנחנו מדברים מהגבול, בעצם מראש הנקרה בואך לאזור כרמיאל, נצרת, זיכרון יעקב- - -
ישראל אייכלר: בוא נדבר על אלה שלא נכללים.
ישראל אייכלר: אני כבר מניתי את אלה - - -
<רן שדמי: אלה שלא נכללים, אלו לא אזורים שבאמת אפשר לקשור אותם בצורה ברורה וישירה למטרופולין.
ישראל אייכלר: למשל קריית גת.
<רן שדמי: קריית גת.
<רן שדמי: בוא נדבר רגע על קריית גת.
ישראל אייכלר: בוא נדבר על קריית גת ואחר כך נעבור הלאה.
<רן שדמי: קודם כל בואו נזכור שבקריית גת יש תעריף מאוד, אני אקרא לזה מאוד נוח, אני לא אוהב להשתמש במילה זול או לא זול, באוטובוס לאזור תל אביב.
<רן שדמי: הרפורמה לא יודעת לפתור לו את בעיית התעריף הזול הזה לתל אביב.
<אלון מסר: הוא זול יותר ממקומות אחרים.
<רן שדמי: הוא תעריף זול יחסית לאשקלון.
<רן שדמי: בנאדם שנוסע באוטובוס מאשקלון לתל אביב ישלם משמעותית יותר ממי שנוסע מקריית לתל אביב.
<רן שדמי: אכן, יש מקומות שככל שאתה מתרחק מהמטרופולין רפורמת המטרופולין לא בהכרח היא הדבר הנכון.
<רן שדמי: בגלל זה אנחנו יצרנו רפורמה.
<רן שדמי: בעצם יצרנו מבנה תחבורתי שלם שכולל גם את רפורמת המטרופולין וגם את הרפורמה הבין-עירונית שהיא לא יושמה.
ישראל אייכלר: יש הבדל בין קריית מלאכי לקריית גת במחיר של האוטובוסים?
<רן שדמי: קריית מלאכי שוייכה לאזור של אשקלון.
<רן שדמי: הרי בסוף אנחנו לא מדברים ברמה של עיר אלא ברמה של אזור עם קשרים בתוך האזור.
<רן שדמי: גם באשקלון לא טיפלנו בנושא, אתה קראת לזה הטבעת הרביעית, אבל גם לאזור אשקלון יצרנו כרטיס "חודשי חופשי" לבאר שבע ו"חודשי חופשי" לתל אביב.
<רן שדמי: לא טיפלנו במעגל באזור שנקרא אשקלון, גם כי אשקלון מבחינת עצמה היא לא אחת מהטבעות המוזכרות ברפורמה של המעבר של ה-90 דקות, אלא היא שויכה - - -
<איתי חיים: כי היא מחוז מבחינה מסוימת.
<רן שדמי: כי גם אשקלון כעיר מחוז, היא מתנהגת כעיר מחוז, עדיין היא לא כלולה ברפורמה, אני לא יודע כי יש ערים אחרות.
<רן שדמי: היא כן שויכה.
<רן שדמי: בגלל המיקום שלה ובגלל המאפיינים שלה היא שויכה גם לבאר שבע וגם לתל אביב.
<רן שדמי: מצאנו גם קשרים יומיומיים שמצדיקים את זה.
<רן שדמי: קריית גת צריכה לקבל פתרון, אני לא בורח מזה, כמו שעפולה צריכה לקבל פתרון וכל שאר הערים שהן לא קשורות בצורה מאוד ברורה למטרופולין, אבל הפתרון שלהן צריך להיות קצת שונה.
ישראל אייכלר: מה למשל אתה מציע?
<רן שדמי: פתרון התכניות של יישום הרפורמה הבין-עירונית, ליצור את הקשרים עם התעריפים הנכונים לבין-עירוני, שם הנושא של ה-90 דקות הוא לא כזה רלוונטי.
<רן שדמי: לנסוע ב-90 דקות מקריית גת לתל אביב לא בטוח שהאוטובוס יכול להגיע.
<רן שדמי: לעשות "חופשי יומי", הוא מתאים לאזור הזה - - -
<שלומית אבינח: הוא עתיר יותר מקריית מלאכי מבחינת נפח אוכלוסייה.
<רן שדמי: קריית מלאכי היא על הדרך שלך, אתה רוצה לדעת על אשקלון.
<רן שדמי: היא במעגל של אשקלון והיא נהנתה או לא נהנתה ממה שקורה שם, אני מניח שהיא נהנתה.
<רן שדמי: יש תכניות של מה שנקרא 'הרפורמה הבין- עירונית' שתשלים את כל - - - <קריאה> גם עפולה.
<רן שדמי: עפולה, זה אותו סיפור.
ישראל אייכלר: מתי אתה חושב תהייה הרפורמה הבין- עירונית ומה היא תכלול?
<רן שדמי: הרפורמה הבין-עירונית תכלול את כל המרכיבים, את כל היישובים שבעצם לא נכללים במטרופולין.
<רן שדמי: נקשר אותם למטרופולין בצורה המתאימה ולקשר את האזור הרלוונטי, גם את האזור הרלוונטי הקצר, נקרא לזה תת האזור הרלוונטי שצריך לטפל בו.
ישראל אייכלר: קריית גת ירושלים, קריית גת קריית ענבים, מה אתה עושה?
ישראל אייכלר: אני אומר, הרפורמה הבין-עירונית תטפל בנסיעה ובאמצעי הכרטוס שצריכים להיות בין הערים האלה.
ישראל אייכלר: בעצם על ידי כך - - -
ישראל אייכלר: נדמה לי שקריית גת קשורה גם לבאר שבע הרבה.
ישראל אייכלר: היא מאוד מרכזית, אני מדבר על אופי האוכלוסייה.
ישראל אייכלר: זו עיר שנוסעת לבאר שבע, לירושלים ותל אביב.
יעקב גיל: היא עיר מרכזית, אבל היא לא ברפורמה.
<רן שדמי: נכון.
יעקב גיל: נכון, כמו עפולה.
ישראל אייכלר: אבל אמרת משהו שנקרא 'רפורמה בין-עירונית'.
ישראל אייכלר: תסביר לי את זה במילים, בשקלים.
<רן שדמי: בעצם זה עושה סדר במבנה תעריפי הנסיעה בין הקווים הבין-עירוניים בכלל.