GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל אייכלר: לא משנה, אתה מדבר על רחוב מסוים, זה חשוב שאתה אומר, אבל היא - - -
<דקלה איל: לא "בערך צבור", בקווים - - -
ישראל אייכלר: אז למה שלא תעשו גם ב"ערך הצבור"?
<רן שדמי: איפה שנכנס ה"ערך צבור", בדרך כלל העלינו גם קמפיין וגם פרסום מאוד נרחב, בין אם זה היה בתל אביב גוש דן, בין אם זה היה בחיפה, מטרופולין חיפה.
<רן שדמי: כשהכנסנו את "ערך צבור" זה היה מלווה בקמפיין עם דיילים.
<שלומית אבינח: כוכבית 2717, אני ניסיתי לפני הדיון.
<שלומית אבינח: כוכבת 2717 זה המוקד - - -
<רן שדמי: זה של "אגד"?
<שלומית אבינח: לא, של משרד התחבורה.
<רן שדמי: 8787.
<שלומית אבינח: כשאתם מדברים על הרפורמה אתם מפנים לאינטרנט, לאתר משרד התחבורה להסבר של הרפורמה.
<שלומית אבינח: לא זכרתי את המספר, לקח המון זמן עד שענו לי.
<שלומית אבינח: רציתי לשאול.
ישראל אייכלר: מה זה המון זמן?
<שלומית אבינח: חיכיתי במשרד, שמתי על חייגן ושמעתי מוסיקה.
ישראל אייכלר: יותר מ-3 דקות?
ישראל אייכלר: <קריאה:> זה בוודאות, זה מצב קבוע.
<רן שדמי: אני לא חושב שזה מצב קבוע.
<שלומית אבינח: אני אומרת שלקראת הדיון רציתי לבדוק מה נותנים כמענה.
<שלומית אבינח: כלומר, כמנהלת הוועדה, אומנם אני לא נוסעת בתחבורה ציבורית.
<שלומית אבינח: המון המון זמן עד שאפילו לא זכרתי את המספר.
<רן שדמי: לאחרונה הצבנו גם בכוכבית 8787 אנשים מיוחדים שרק יענו כי עכשיו מתקבלות לא מעט פניות לגבי כרטיסי המנוי של הרפורמה ואיך נוסעים, איך כדאי לנסוע, איזה כרטיס לקנות.
<רן שדמי: יש מוקדנים ייעודיים שעונים לזה.
<רן שדמי: אני מניח שיש לחץ על השירות.
ישראל אייכלר: מה הבשורה שאתה מביא לנו פה?
ישראל אייכלר: עם כל הסקירה שלך, והיא מאוד נכונה, לא שמענו שום חידוש.
<רן שדמי: קודם כל אני אומר, "ערך צבור" נכנס לתחבורה ציבורית.
<רן שדמי: כפי שהבטחנו כבר מתחילת ינואר 2016 רוב החברות נותנות "ערך צבור".
<רן שדמי: אפשר לנסוע ברוב חלקי הארץ עם הכרטיס הזה.
<רן שדמי: מאמצע השנה אנחנו גם מכניסים את רכבת ישראל שזו בשורה משמעותית.
<רן שדמי: היכולת לנסוע - - -
ישראל אייכלר: זאת אומרת, רכבת ישראל אתה אומר, אתה לא אומר הרכבת הקלה, נכון?
<רן שדמי: אני לא אומר רכבת קלה, אני לא יודע, נצפה בתהליך הסופי.
<רן שדמי: כמו שאמרתי, כולנו פה יודעים שה-1 בינואר 2017 זה כבר של הצו, של החוק.
<רן שדמי: אני מניח שגם ל"סיטיפס" אין לה עניין להפר את החוק.
<רן שדמי: אין לאף אחד דחייה מה-1 בינואר 2017.
<רן שדמי: <קריאה:> אגב, יש מפעילים חדשים?
<רן שדמי: יש מספר מפעילים נוספים קטנים שעדיין לא הוכנס להם "ערך צבור".
<רן שדמי: למשל אזור צפון הנגב שהוא בתהליך של החלפת מפעיל.
<רן שדמי: בפברואר כבר היה שם מכרז - - -
ישראל אייכלר: כשאתה אומר 'צפון הנגב' - -
<רן שדמי: אזור אשקלון.
<רן שדמי: המפעיל הקיים מן הסתם לא מפעיל "ערך צבור".
<רן שדמי: המפעיל החדש נכנס כבר עם "ערך צבור".
<רן שדמי: דבר דומה יש לנו בבאר שבע עירוני, חברת מטרודן שאנחנו איתה בסוף תקופת ההסכם.
<רן שדמי: במהלך החודש הזה, מקסימום בתחילת פברואר בוחרים זוכה.
<רן שדמי: אנחנו בודקים את האפשרות להפעיל בכל זאת למספר החודשים שנותרו "ערך צבור", בהנחה שזה לא כרוך בהשקעות גבוהות מדי אנחנו נעשה את זה.
<רן שדמי: אם זה כרוך בהשקעות גבוהות מדי אז נחכה לספטמבר למועד בו יכנס המפעיל ושם זה יופעל.
<רן שדמי: באזור אשדוד ונתניה זה אמור להתחיל לפעול ב-1 בפברואר.
<רן שדמי: כנ"ל באזור רהט, חברת גלים.
<רן שדמי: דבר נוסף ודוגמה למה שקורה בבאר שבע, יש לנו את ביתר עילית שגם שם המכרז יתפרסם במהלך החודשיים הקרובים.
<רן שדמי: גם שם מערכות הכרטוס הן מאוד מאוד ישנות ולא תומכות ב"ערך צבור".
<רן שדמי: כאן נשאלת השאלה כמה עולה להחליף את כל המערכות - -
<יוסף חיים הכהן לוין: מסתם ידיעה.
<יוסף חיים הכהן לוין: בביתר עילית, כשמדברים ביתר עילית, הם הלכו והגיעו למצב של עומס אנשים בערב שבת, במוצאי שבת בכל דלת יש שני מכשירים.
<רן שדמי: אבל אין "ערך צבור".
<רן שדמי: רגע, מכשירים זה - - -
ישראל אייכלר: יש מכרז להחליף בביתר עילית את המכשירים?
<רן שדמי: בביתר עילית תקופת ההפעלה מסתיימת בעוד כשנה ומשהו, סדר גודל של שנה.
<רן שדמי: כפי שנדרש, צריך שנה ומספר חודשים מעכשיו לעשות מכרז, כן.
ישראל אייכלר: אבל מה זה משנה מי יזכה במכרז.
ישראל אייכלר: הרי כל החברות שיזכו תצטרכנה לעשות "ערך צבור", אז למה לא לעשות את זה מעכשיו?
<רן שדמי: כי בסוף המערכת היא של המפעיל.
<רן שדמי: אם עכשיו צריך להשקיע כמה מיליונים טובים לתקופה של שנה, - - - <קריאה:> אז שהציבור ימשיך לשלם על מעברים מיותרים?
ישראל אייכלר: גם אם המכרז הוא בעוד כמה חודשים, מתי מתחילים?
ישראל אייכלר: <קריאה:> שנה.
ישראל אייכלר: אז בשביל שנה - - -
<רן שדמי: מהרגע שאנחנו נפרסם את המכרז, תוך כשנה נכנס המפעיל החדש.
ישראל אייכלר: נו, זאת אומרת ששנה שלמה ביתר עילית לא תקבל את ה"ערך הצבור" בגלל שאתם הולכים להחליף את המפעיל.
ישראל אייכלר: כל מי שרוצה להיות מפעיל שידע שכמו שהוא צריך שישה גלגלים באוטובוס הוא צריך מכונה כזאת, כי אחרת הוא לא יוכל לגשת למכרז.
<רן שדמי: בביתר עילית זה קשור להפעלה של איך זה בירושלים.
<רן שדמי: אם אני אתן לביתר עילית "ערך צבור" והוא לא יכול להשתמש בו בירושלים, אז מה הועילו חכמים בתקנתם.
<רן שדמי: <קריאה:> לבני ברק ולאשדוד.
ישראל אייכלר: למה הוא לא יכול, כי בירושלים אין?
<רן שדמי: כן.
<רן שדמי: עיקר הנסיעות הן לירושלים.
<רן שדמי: אם נפלח את זה - - -
<יוסף חיים הכהן לוין: אז בוא נסגור גם את ,422 שם יש "ערך צבור".
<יוסף חיים הכהן לוין: אין בירושלים אז מה ניתן לעשות.
<רן שדמי: זה לא אותו דבר.
ישראל אייכלר: זה קצת חד גדיא, בגלל ש"סיטיפס" לא נותנת בירושלים גם אין בביתר.
<רן שדמי: התחלתי להגיד בהתחלה שלפתור את הבעיה של ירושלים ב"ערך צבור" זה דבר שהוא יושב על שולחננו, הוא מהותי, הוא דרמטי, הוא חשוב.
<רן שדמי: אנחנו לא מקלים בזה ראש כי ירושלים היא מטרופולין מרכזי שמרכז אליו תנועה - - -
ישראל אייכלר: כל הארץ, אמרת את זה.
<רן שדמי: מכל המקומות וזה חשוב.
יעקב גיל: מה הבעיה המשפטית עם "סיטיפס"?
יעקב גיל: אולי כדאי שהוועדה תדע.
<רן שדמי: אני לא, ל"סיטיפס" יש לה הסכמים גם עם המפעיל שלה, יש וועדת מכרזים ויש הסכמים ויש כל מיני.
<רן שדמי: אני לא רוצה להיכנס לזה ואני גם לא יודע.
<רן שדמי: אני רק אומר שזה לא חשוב.
ישראל אייכלר: אני רוצה להגיע לסיכום, אבל יש לי שאלה טכנית.
ישראל אייכלר: עד שמסיימים את המכונות האלה, אם בא פקח למכונה כזאת לתקוף והוא יעמוד בכל דלת, אפשר לעשות את זה מעכשיו למשל בירושלים או - - -
<רן שדמי: אין לכל נהג, זה לא קשור.
ישראל אייכלר: לפקח יש לו, לא?
<רן שדמי: אין לפקח של "סיטיפס" מכונה שיודעת לקרוא "ערך צבור" כי אין - - -
ישראל אייכלר: מה זאת אומרת, למה?
<רן שדמי: כי אין להם.
<רן שדמי: המוצר לא קיים אצלם.
ישראל אייכלר: אותו מוצר שיש ל"אגד" יכול להיות להם.
<רן שדמי: יכול להיות, אבל - - -
ישראל אייכלר: עד שהם יעשו את זה, ככה אני יכול לפתור את כל הבעיה של כל ירושלים, זה משהו טכני מאוד.
<רן שדמי: גם הדברים הטכניים לוקחים זמן.
<רן שדמי: נכון, זה טכני, אבל גם הטכני לוקח זמן.
<רן שדמי: אם זה היה כזה פשוט, תאמין לי, היינו אומרים לעשות את זה.
<רן שדמי: זה לא כזה פשוט.
<רן שדמי: יושבים שם אנשים שמנסים למצוא פתרון כמה שיותר מהר.
<רן שדמי: אני לא רוצה להגיד משהו שהוא לא - -
<יוסף חיים הכהן לוין: נחזור לביתר, החלפת החברה כמו שמודיעין עילית כשהחליפו חברה, אז אנשים הפסידו כסף כי הכרטיסיות שלהם לא היו - - -
<רן שדמי: היום התהליך אחר.
<רן שדמי: אתה יכול לנסוע עם כרטיס של א' ולנסוע בחברה ב'.
<רן שדמי: לגבי מה ששאלתם בנוגע לעלייה מכל הדלתות.
<רן שדמי: באמת הנושא הזה מתקדם ואתם רואים שיש היום טקס של התחלת הפעילות בירושלים.
<רן שדמי: בתל אביב, זה כבר פועל בכל הקווים העמוסים של תל אביב.
<רן שדמי: אנחנו הולכים להרחיב את זה עכשיו במסגרת המכרזים שזכו, המפעיל של פתח תקווה, באלעד - - - <קריאה:> מתי יעבוד הכול?
<רן שדמי: בואו נתחיל עם הקווים, זה הכיוון.
<רן שדמי: קודם כל זאת המטרה.
<רן שדמי: המטרה להפעיל בכל השירות העירוני במדינת ישראל.
<רן שדמי: זה הכיוון.
<רן שדמי: עכשיו מתחילים בקווים - - <קריאה:> אז בוא נציע ל"אגד" שהקווים ברחובות הצרים, כמו ביחזקאל שם.
<רן שדמי: יחד עם אנשי המקצוע עשינו תהליך מאוד מסודר כולל לזהות את הקווים העמוסים ששם זה הכי נדרש.
<רן שדמי: <קריאה:> אני מדבר בשם מיליוני האנשים שנוסעים באוטובוסים, לא ברכב.
<רן שדמי: אנחנו משתדלים לייצג אותך נאמנה.
<רן שדמי: לא תמיד מצליחים, אבל משתדלים.
<רן שדמי: באמת עשינו סריקה של כל הקווים העמוסים ואמרנו מתחילים שם.
<רן שדמי: כנ"ל בתל אביב, כנ"ל גם ממשיכים בחיפה.
<רן שדמי: במכרזים, בכל מכרז.
<רן שדמי: בבאר שבע באותו מכרז שדיברתי לפני עשר דקות, כל המכרז הזה בכל העיר ייסעו בעלייה מכל הדלתות.
<רן שדמי: כנ"ל אנחנו עושים את זה באשדוד, כנ"ל בפתח תקווה ובקעת אונו.
<רן שדמי: הדברים האלה נכנסים, צריך לעשות את הדברים האלה בצורה מסודרת ומבוקרת.
<רן שדמי: יש משמעות לעלייה מהדלת האחורית, אנחנו בכלל בתהליך שאנחנו רוצים לשחרר את הנהג מלהתעסק עם כסף.
<רן שדמי: אנחנו משקיעים בזה המון אנרגיה ומשאבים ואנחנו הולכים לשם בקצב יותר מואץ אפילו ממה שחשבנו בהתחלה.
<רן שדמי: בשיתוף מלא של אגף תקציבים הדברים האלה קורים.
<רן שדמי: בואו נראה איך זה יעבוד ממחר, הסיפור של העלייה מהדלת האחורית בירושלים.
<רן שדמי: אנחנו מקפידים.
ישראל אייכלר: אנחנו נדבר בדיון הבא.
<איתי חיים: אנחנו פשוט לא קיבלנו תשובה לגבי דבר אחר, לגבי היישום של ה"ערך הצבור", איך הוא עלול להשפיע על הרפורמה באפריל.
ישראל אייכלר: אתה שמעת דברים ברורים על התאריכים.
ישראל אייכלר: חייבים לומר שרן שדמי דיבר בכנות, רק שאל תצפה לפני ה- 1.1.2017 להשלמת התהליך הזה.
ישראל אייכלר: אני מתרגם את דברייך.
<רן שדמי: אני מקווה שאני אהיה איש בשורות פה ולבוא לבשר לך.
ישראל אייכלר: אנחנו נקיים דיון מיוחד לכבוד הבשורה הזאת.
ישראל אייכלר: אני רוצה לסכם את הדברים: הוועדה שמעה על התהליך של הרפורמה.
ישראל אייכלר: קודם כל הוועדה ברכה על הורדת המחירים בתחבורה הציבורית שעשתה הממשלה, בירכה את שר התחבורה, שר האוצר ואת השר דרעי שר לפריפריה והפנים על הורדת המחירים.
ישראל אייכלר: הוועדה פונה לשר התחבורה להפריד מידית בין הבוררות והבעיות הקיימות בין "סיטיפס" למשרד התחבורה והאוצר לבין סוגיית המכונות ל"ערך הצבור", כי זה מונע מכל ירושלים וסביבותיה את הזכות הבסיסית שיש לכל האזרחים לקבל את הכרטיס ב"ערך צבור".
ישראל אייכלר: הוועדה קובעת שציבור האזרחים לא צריך להיות בן ערובה לחברות ואפילו לא לנהגים שיש להם מכונה מקולקלת.
ישראל אייכלר: הוועדה דורשת ש"אגד" תודיע לכל הנהגים שאם יש בעיה במכונה שקודם כל ישלימו את הסיבוב וישחררו את הנוסעים ואחר כך לנסוע למוסך לתקן את זה.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת ממשרד התחבורה לחייב את החברות לשים פקחים עם מכונות תיקוף ב"ערך צבור" עד אשר יותקנו המכונות בכל האוטובוסים בכל רחבי הארץ.
ישראל אייכלר: כמו כן, הוועדה מבקשת לסיים את תהליך פתיחת כל הדלתות במקומות העמוסים בכל רחבי הארץ.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת ממשרד התחבורה ומהחברות לעשות הסברה לפרויקט "ערך צבור", לא על ידי הנהגים אלא על ידי הסברה, פרסום ודיילים שעוזרים לנוסע להתמצא בכרטיסי "ערך צבור".
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת להציב פקחים בכל התחנות העמוסות כדי לעזור לנהג ולמכונה לתקף את הכרטיסים מבלי לעכב את הנוסעים ואת המכוניות שמאחורי האוטובוס.
ישראל אייכלר: הוועדה רשמה את הודעת מנהל אגף הכלכלה במשרד התחבורה שעד אמצע השנה ברכבת ישראל יתחילו לפעול לפי ה"ערך הצבור", בכל המקומות שהוא מנה, ושתוך חודש וחצי יתחילו לפעול מכונות "ערך צבור".
ישראל אייכלר: הוועדה רשמה לפניה שגם ביתר עילית וגם היישובים שמסביב לירושלים סובלים מהבעיה של "סיטיפס" שאינה מתקינה את המכונות.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת באופן מידי ששר התחבורה ושר האוצר יכנסו לעניין ולסגור את הבעיה כדי שכל אזרחי ישראל יוכלו לנסוע ב"ערך צבור" ולא תהייה אפליה בין נוסעים לנוסעים, בין ערים לערים.
ישראל אייכלר: אנחנו סוגרים את הישיבה.
ישראל אייכלר: שלום, בוקר טוב.
ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את הישיבה של הוועדה לפניות הציבור לגבי אופן גביית התשלום על ידי הרשות הארצית לכבאות והצלה.
ישראל אייכלר: אני מקדם בברכה את כל אחד שנמצא פה.
ישראל אייכלר: כל אחד יוכל לדבר.
ישראל אייכלר: יש לנו פניות שונות בעניין של מכבי אש.
ישראל אייכלר: אחת הפניות שהיא לא הכי דחופה ולא הכי נוראה בעיניי, מדובר באירועי שריפה באזור חקלאי, באזור מושבים שמאחורי כל בית יש משק ואדמות חקלאיות.
ישראל אייכלר: הוא מביא מקרה אחד, מקרה ספציפי של המושב שהוא קיבל הודעת חיוב אחרי חמש שנים של האירוע וכתוב: "שריפה, שטחים פתוחים, שדה קוצים, שטח מרעה".
ישראל אייכלר: מי מקבל את זה, מזכירות היישוב ולכן אמרתי שזה לא הכי דחוף.
ישראל אייכלר: בדרך כלל אנחנו עוסקים בפניה אישית של אדם פרטי שנפגע, כאן מדובר ביישוב, מושב.
ישראל אייכלר: הוא שואל: "א', מדוע שולחים הודעות חיוב באיחור של חמש שנים.
ישראל אייכלר: ב'.
ישראל אייכלר: אין שום מידע, לא מספר טלפון של מי שדיווח, לא שם, לא כתובת ולא מספר בית.
ישראל אייכלר: איך אני אמור" מזכיר היישוב: "לדעת למי שייך האירוע?
ישראל אייכלר: האם על המועצה המקומית תמיד לשלם עבור מקרי שריפות של כלל היישוב ורק משום שבמוקד לא לקחו פרטים?", של האיש שהזמין.
ישראל אייכלר: סעיף ד' שהוא כותב לנו, וזה הביא אותנו לדיון הזה.
ישראל אייכלר: "ההתנהלות הזאת מהווה סכנה מאחר ואנשים נמנעים מלדווח על מקרה שריפה משום שהם חוששים שיחויבו בתשלום".
ישראל אייכלר: לא האנשים שאצלם בוער הבית ואז הם מדווחים.
ישראל אייכלר: הוא מספר גם שהיו להם מקרים של שריפות בתיבות חברת החשמל שחויבו תושבים שמלכתחילה מסרו פרטים לא נכונים כדי שלא יחויבו: "והמושב נאלץ לשלם את המקרה על סמך הזיכרון" – זו בעיה אחת שהיא לא הכי חמורה, אבל היא מלמדת אותנו שיש פה איזה כשל בעניין בקשר בין המזמין שלא הוא בעל השריפה, לא אצלו בוער, לבין השריפה אצל מי שבוער.
ישראל אייכלר: תזכירו לי, אם יהיה לנו זמן, שיש לי איזו בדיחה עתיקה מאוד ששמעתי על מכבי אש, יכול להיות שאתם כבר שמעתם אותה.
ישראל אייכלר: זה כבר לסוף.
ישראל אייכלר: זה משנות ה-60 וה-50 כשקמה המדינה וקם מכבי אש.
ישראל אייכלר: הוועדה מתכנסת היום על אופן גביית האגרות של הרשות הארצית לכבאות והצלה.
ישראל אייכלר: הבעיה המרכזית, אנחנו מתמקדים באזרחים שנרתעים מלהתקשר להזמין כבאית אש ולמוסר פרטיהם מחשש כי יחויבו בתשלום בגין הזמנת שירותי כיבוי.
ישראל אייכלר: כבר בשנת 2000 עסקה הוועדה הזאת, 2009 עם היושב ראש הרב מקלב, בנושא תעריפי הגבייה הגבוהים של שירותי הכבאות וגביית התשלום בעד השירותים הניתנים על ידי הרשות הארצית לכבאות והצלה.
ישראל אייכלר: זה נובע מסעיף 123 ב"חוק כבאות והצלה" ותקנות שירות הכבאות מ-1975.
ישראל אייכלר: יש שני סוגים של אגרות: אגרות בגין פעילות כיבוי והצלה באירוע, על זה משלם מקבל השירות, הבעלים או המחזיק בנכס או מי שהצלת נפשו או בן שמשפחתו ניתן השירות.
ישראל אייכלר: הדבר השני זה אגרת בטיחות אש, חוות דעת מומחים מקרקעין ושלב היתרי בנייה, זה שירות שיש עליו הרבה הרבה בעיות, ביקור ציוד ומקרקעין.
ישראל אייכלר: אני רוצה לספר לכם רק מהשבועות האחרונים, ביקורת בנכס קיים כמו עסקים הטעונים אישור, אני מדבר על מוסד שצריך אישור.
ישראל אייכלר: הם עברו שבעה מדורי בירוקרטיה בכבאות אש עד כדי כך שלפני כמה שבועות כשכבר הכול היה מאושר והיו צריכים להגיע לתנאים כדי לתת את סמל המוסד, אז האיש שמונה התחלף והשני עוד לא למד והיה צריך להתחיל הכול מהתחלה, והוא יצא לחופשת מחלה, והפקידה שהייתה שם הייתה ממש מסכנה כי היא רצתה לעזור.
ישראל אייכלר: המוסד היה עלול להפסיד את התקציב של השנה הקודמת, ב-31 בדצמבר.
ישראל אייכלר: עד היום הזה הם לא קיבלו את האישור המיוחל בגלל עניין של טופסולוגיה ממש, לא כסף ולא שום דבר, רק בגלל הבירוקרטיה.
ישראל אייכלר: האיש שאל שם: 'גם כשאני אזמין כבאית לשריפה זה ייקח כך?'.
ישראל אייכלר: אמרו לו: 'לא, בעניין כבאית לשריפה אתה תקבל את זה ברגע' אבל אם אל בוער אז לא בוער.
ישראל אייכלר: זו בעיה קשה מאוד.
ישראל אייכלר: יש בעיה של מרחקים.
ישראל אייכלר: השכל הישר אומר שכל אזרח בכל מדינת ישראל ישלם את אותו סכום על שירות כיבוי אש, הוא שירות שהמדינה צריכה לתת.
ישראל אייכלר: למעשה תושבים המרוחקים מתחנת הכיבוי לא רק שהם סובלים מזמן התמנה ארוך יותר, זה טבעי בגלל המרחק, הם גם נאלצים לשלם יותר.
ישראל אייכלר: עלות שירותי כיבוי אש: עד 5 ק"מ - - -
<שלומית אבינח: זה מהעיתונות זה לא מה - - -
ישראל אייכלר: המנהלת אומרת שאני אגביל את דבריי, שכך זה מהעיתונות, זה לא משהו שקיבלנו מכם, המחירים שאני עומד למנות.
ישראל אייכלר: אם זה לא נכון תקנו אותנו.
ישראל אייכלר: עד 5 ק"מ – 185 שקל, אני מעגל את זה.
ישראל אייכלר: זה בין 152 שקל.
ישראל אייכלר: כל קילומטר נוסף בין 9 ל-11 שקלים נוספים.
ישראל אייכלר: שימוש בזרנוק, הולך לפי מטרים, לא העליתי על דעתי דבר כזה, 3 שקלים למטר.
ישראל אייכלר: אבקת כיבוי – 26 שקל .
ישראל אייכלר: קצף כיבוי – 28 שקל.
ישראל אייכלר: שימוש במסכת עשן – 40 שקל.
ישראל אייכלר: שימוש בסולם הידראולי – 200 שקל לשעה.
ישראל אייכלר: את הכול אני מעגל,.
ישראל אייכלר: עבודת הכבאי – 63 לשעה.
ישראל אייכלר: מה זאת אומרת, האזרח משלם את שעת העבודה של הכבאי או שזה שכרם?
ישראל אייכלר: אם זה שכרם זה לא העסק שלי, אם את זה האזרח צריך לשלם אז כן העסק שלנו.
ישראל אייכלר: אני ארצה תשובות לכל מה שאני אעלה פה.
ישראל אייכלר: אופן התשלום – שוברי תשלום נשלחים באמצעות הדואר.
ישראל אייכלר: לעיתים אם יש חוות דעת האגרות נמסרות גם ידנית לחייב.
ישראל אייכלר: איתור כתובת, זהות בעלי מחזיקי הנכס שבהם פעלה רשות הכבאות או מי שלהצלת נפשו ובן משפחתו ניתן השירות – אם לא צוינה כתובת, הרשות מאתרת את הכתובת באמצעות תג - - - של רשות האוכלוסין.
ישראל אייכלר: על החייב לשלם באמצעות בנק הדואר, זה בסדר.
ישראל אייכלר: הרשות יכולה להעביר את החוב לרשות האכיפה והגבייה, זאת אומרת ההוצאה לפועל.
ישראל אייכלר: גביית חובות ישנים שלא ניתנים לגבייה באמצעות הרשות לאכיפה והגבייה יועברו לגבייה באמצעות עובדים חיצוניים שיעסקו בגבייה עבור מערך הכבאות קודם מועד כינון הרשות.
ישראל אייכלר: אני רוצה לומר לכם, זה לא נוגע רק לכם, אתמול היו פה רשות האכיפה והגבייה, אנחנו מתנגדים בתוקף לנוהל של רשויות שלטון למסור לחברות עורכי דין פרטיים, בעניינו הן פועלות לעיתים כמו השוק האפור, מכפילים ומשלישים את מחיר החוב: הוצאות טיפול, מכתבים כיד ה' הטובה שלהם.
ישראל אייכלר: הם תופסים את האזרח בגרון אם זה בעיכוב יציאה מהארץ, אם זה בשלילת רישיון נהיגה ואם זה על ידי תפיסת מטלטלין – זה פוגע בעיקר באנשים שאין להם – זה דבר שתצטרכו להתייחס אליו.
ישראל אייכלר: אנחנו דרשנו מרשות האכיפה והגבייה שבעצם הם יעסיקו אנשים לצורך גביית חובות, שלא יעשירו קופות מצרותיהם של אנשים שבדרך כלל אין להם.
ישראל אייכלר: סך ההכנסות מהאגרות – 163 מיליון שקל ב-2014 וב-2015 כבר 156 מיליון.
ישראל אייכלר: אני מברך את כניסתו של נציג האוצר, כדי לומר שהיה לנו כבר בוועדת הכספים לא מזמן ויכוח גדול מאוד.
ישראל אייכלר: כמעט הייתה הסכמה פה אחד של חברי הכנסת.
ישראל אייכלר: על עצם העובדה שמדינת ישראל לוקחת מאיתנו כל כך הרבה מיסים וגובה עבור שירותים שהיא חייבת כמדינה לתת כמו: הנפקת דרכון, כמו דברים כאלה ובפרט כמו כיבוי אש.
ישראל אייכלר: לגבות אגרה על הפעולה עצמה שלא במסגרת שמישהו רוצה לבנות בניין והוא רוצה שירותי כבאות, אלא כשיש שריפה לבוא ולכבות - - -
<אמיר אדרי: אנחנו משנים את זה.
ישראל אייכלר: אז אנחנו נשמע את זה כי זה נשמע לא סביר ולא הוגן.
ישראל אייכלר: על מוקד 102 אני לא רוצה לעסוק בו כי ממה שקרה במוקד 100 אתם יכולים כבר להיות - - -
<אבינועם בירן: אבל אצלנו אין תופעה כזאת.
<אבינועם בירן: יש תלונות כאלה?
<אבינועם בירן: אנחנו לא מכירים תלונות על 102 כמו שיש על 100.
ישראל אייכלר: טוב שאתה אומר את זה כי זה רשום אצלי פה כחלק.
ישראל אייכלר: אתה מבקר של הרשות?
<אבינועם בירן: מבקר וגם מטפל בתלונות ציבור.
ישראל אייכלר: לכן אמרתי שעל מוקד ,102 כי לא קיבלנו תלונות.
ישראל אייכלר: הייתה תלונה שלא רשום מי האיש, לא נורא, של מושב שהזכרתי.
ישראל אייכלר: יש בעיה אצלכם שארצה שתתייחסו אליה, מטרידים שמצלצלים סתם.
ישראל אייכלר: אנחנו צריכים להתייחס אליהם.
ישראל אייכלר: אני רוצה לציין לפרוטוקול שיום לפני הדיון, ה-8.2.2016 יצאה הודעה לתקשורת מהשר לביטחון פנים, אנחנו לא קיבלנו מכתב רשמי מגלעד ארדן, שהורה לבטל את חיובי האזרחים עבור הזמנת שירותי כבאות והצלה, וכי ההחלטה ככפופה לאישור משרד האוצר.
ישראל אייכלר: כשאנחנו שומעים את זה בוועדות 'כפוף לאישור משרד האוצר' אז אנחנו כבר מכניסים את זה למגרה עד שיבוא גואל.
ישראל אייכלר: אולי נשמע ממך תכף בשורה.
ישראל אייכלר: אני חושב שאת הנושאים ציינתי, את כולם.
ישראל אייכלר: אז אנחנו נעבור לדיון עצמו.
ישראל אייכלר: מי הדובר הראשון?
ישראל אייכלר: נתחיל עם אבינועם בירן מבקר הרשות הארצית לכבאות והצלה.
ישראל אייכלר: בוא ספר לנו מה קורה.
<אבינועם בירן: אני מטפל גם בפניות ציבור, זה תחום העיסוק שלי.
<אבינועם בירן: אני רוצה להתייחס לשני דברים.
<אבינועם בירן: לגבי התלונות שהצגת פה, אני הייתי מבקש אם אפשר, התלונות הקונקרטיות פשוט לקבל אותן אלי, נבדוק אותן עניינית נקודתית ואני מבטיח לתת לכם תשובות.
<אבינועם בירן: המקרים לא מוכרים לי ולכן אני לא יכול להתייחס אליהם.
<אבינועם בירן: אני מבקש לקבל אותם, לטפל ולתת לכם תשובות.
<אבינועם בירן: ניכנס, נראה מה הפרטים.
<אבינועם בירן: באופן כללי לגבי נושא של תלונות, בנושא אגרות אני יכול להגיד, המאפיין של התלונות שיש לנו, גם אם זה לא בדיוק עלה בתלונות, זה על עצם תשלום האגרה.
<אבינועם בירן: אנשים לפעמים מתלוננים או על למה צריך לשלם או על גובה האגרה.
<אבינועם בירן: כל המקרים מטופלים.
<אבינועם בירן: מה זה טיפול, אנחנו מסבירים.
<אבינועם בירן: כאשר ההשגה היא על עצם הפקת האגרה אנחנו מסבירים מהי הסיבה להפקת האגרה: בהתאם לשירות, בהתאם למה שהחוק מכתיב לנו, כך אנחנו פועלים.
<אבינועם בירן: לגבי גובה האגרה, שוב, יש קריטריונים.
<אבינועם בירן: אני מניח שפה תכף יפרטו יותר.
<אבינועם בירן: בכל אופן, לכל תלונה נעשה בירור מאוד קפדני ויסודי.
<אבינועם בירן: במקרים מסוימים אנחנו גם נוהגים, יש לנו וועדות הנחות שלעיתים אנחנו מעבירים לשם מקרים של אנשים - - -
ישראל אייכלר: יש לכם סמכות לעשות הנחות?
ישראל אייכלר: יש את תאגידי המים שאנחנו - - -
<אבינועם בירן: אותן וועדות גם יכולות להתכנס ולדון במקרים לפי בקשות האזרחים.
<שלומית אבינח: על השובר שאתם שולחים לגובה התשלום כתוב שאפשר לפנות לוועדת הנחות?
<אבינועם בירן: אנשים יודעים.
<אבינועם בירן: ברגע שהם פונים ומשיגים על גובה התשלום, אז המקרים שעונים לקריטריונים אנחנו מעבירים את זה לוועדת הנחות.
ישראל אייכלר: איך אתה מסביר ליהודי שגר במצפה רמון, סתם דוגמה, יש שם תחנה?
<אבינועם בירן: יש.
ישראל אייכלר: קח מקום שאין שם תחנה, איזה מושב.
ישראל אייכלר: איך אתה מסביר שבגלל שהוא גר במושב הוא צריך לשלם על הקילומטרים, על הצינורות, על הזרנוקים – זה נשמע מאוד לא הגיוני.
<קרן גלאון: ברשותך אני רוצה לענות.
ישראל אייכלר: מה התפקיד?
<קרן גלאון: קרן גלאון, סגנית היועץ המשפטי של הרשות הארצית לכבאות והצלה.
<קרן גלאון: כמו שאדוני יודע, הרשות במתכונת הארצית כרשות ארצית לכבאות והצלה הוקמה לפני כשנתיים.
<קרן גלאון: זה היה נתון, שהתקציב של הרשות נשען בין השאר על אגרות שגובים כדי לתפקד את המערך המסורבל הזה.
<קרן גלאון: עם כניסתו לתפקיד, שחר איילון נציב כבאות והצלה, חשב שזה לא נכון.
<קרן גלאון: אכן אתמול קיבלנו הודעה שהשר לביטחון הפנים החליט לאמץ את ההצעה הזאת ושנתחיל במהלך של ביטול האגרה המבצעית.
<קרן גלאון: החששות שהעלה אדוני בדיון פה, אלו אותן חששות שאנחנו חוששים.
<קרן גלאון: אנחנו חושבים שזה צריך להיות שירות שניתן לציבור כדי שאנשים לא יחששו להזמין את הכבאות ברגע שיש חשש לשריפה.
<קרן גלאון: אנחנו רוצים להגיע כמה שיותר מהר.
<קרן גלאון: עכשיו התקבלה ההחלטה.
<קרן גלאון: כרגע אנחנו צריכים לעגן את ההחלטה הזאת בתקנות מאחר והתקנות קובעות שצריך לגבות אגרה.
<קרן גלאון: כדי לבטל את האגרה אנחנו צריכים להעביר תקנות מתוקנות יחד עם משרד האוצר, יחד עם וועדת הפנים.
<קרן גלאון: אנחנו מקווים שתוך תקופה, יחסית קצרה, נוכל לבטל את האגרות, מה שאנחנו קוראים 'אגרות מבצעיות' על אותם אירועים מבצעיים - - -
ישראל אייכלר: 'אגרות מבצעיות' זה כשיש שריפה.
<קרן גלאון: שריפה או תאונת דרכים או כל אירוע חילוץ, כל הפעולות המבצעיות שרשות הכבאות מטפלת בהם.
ישראל אייכלר: זה יכלול גם את חובות העבר או רק לעתיד?
<קרן גלאון: זה יהיה רק לעתיד.
<קרן גלאון: כרגע האנשים צריכים להמשיך לשלם.
<קרן גלאון: כרגע התקנות בתוקף עד שאין אחרות, הן יחולו מהעתיד, מהיום שהן תתוקנה.
<קרן גלאון: זאת המטרה.
<קרן גלאון: לכן, במידה רבה אנחנו ערים ושותפים לחששות שהועלו פה.
ישראל אייכלר: אולי כהערת ביניים, האוצר מודע, מסכים, אישר?
<אמיר אדרי: אנחנו עובדים ביחד בעניין - -
ישראל אייכלר: זאת אומרת, זה מתואם.
ישראל אייכלר: ההודעה הזאת מתואמת עם האוצר?
<אמיר אדרי: היא מתואמת, אבל אנחנו צריכים עוד להשלים את המהלך.
<אמיר אדרי: המהלך הוא כמו שציינו בכוונת המשרד לבטל את האגרות המבצעיות.
<אמיר אדרי: אני מסכים איתך שאין איתן היגיון ואנחנו רוצים לייקר את האגרות המניעה, לרישוי - - -
ישראל אייכלר: לבנייה.
ישראל אייכלר: <קריאה:> בטיחות אש.
<אמיר אדרי: למניעה.
<אמיר אדרי: כך שזה בסוף משחק סכום אפס מבחינה תקציבית.
<יוחאי וג'ימה: אני - - -
ישראל אייכלר: אתה מהשלטון המקומי.
ישראל אייכלר: יוחאי וג'ימה.
<יוחאי וג'ימה: היינו החתן וכלה בהעברה לפני שלוש שנים, לא שנתיים.
<יוחאי וג'ימה: הדבר נוצר בגלל שחלק מהתקציב שנקבע, חלק מהתקציב של כיבוי והצלה נקבע שהחלק מהאגרות זה חלק מהתקציב שלהם ולכן הם יצטרכו למצוא בסוף תקציב, מאיפה להביא את הכסף.
<יוחאי וג'ימה: למה אני הולך לזה ובכלל לאגרות רישוי וביקורת, היום אין הבדל אם באים לעשות ביקורת בבית ספר או באים לעשות ביקורת במפעל שהוא מזהם או שהוא סכנה לדלקות ברמה יותר גבוהה.
<יוחאי וג'ימה: אין היום הבדל, בודקים מטראז' כולל חצר וכולל הכול, מכפילים.
<יוחאי וג'ימה: למכפלות יש נוסחה וכך נקבעת האגרה, לצורך העניין אגרת ביקורת.
<יוחאי וג'ימה: היא לא כל שנה, היא מתי שכיבוי אשר מוצא לנכון.
<יוחאי וג'ימה: לכן, אני אומר, למשל יש מוסדות חינוך ברשויות המקומיות שבסוף הרשויות המקומיות תצטרכנה לשלם את הדלתה הזאת בלי הבדל ביניהן לבין מפעל אחר או בין מישהו אחר שמסכן יותר.
<יוחאי וג'ימה: לכן, אם המשחק הוא סכום אפס - - -
<יוחאי וג'ימה: לעשות איזה הבדל בין מוסד שאתה הולך לבדוק אותו, בית ספר למשל לצורך העניין, שהסכנה שתהיינה בו שריפות היא נמוכה יותר לבין מפעלים שלצורך העניין שתהיינה בהם שריפות או - - -
ישראל אייכלר: נפחים, מה שהיה פעם.
<יוחאי וג'ימה: נכון.
<יוחאי וג'ימה: יש מפעלים שמחזיקים דלקים, מחזיקים כל מיני - - -
<אמיר אדרי: האגרה היום היא אחידה?
<קרן גלאון: גם לזה יש תשובה.
<קרן גלאון: התעריף של התקנות הוא אחיד.
<קרן גלאון: אני חושבת שאוי לנו מהיום שיהיה תעריף שונה, אבל המחיר הכולל בא לידי ביטוי לאור רמת הסיכון.
<קרן גלאון: במפעלים מסוכנים תדירות הביקורת בהם היא גבוהה ולכן הם יצרכו לשלם את התעריף בתדירות גובהה יותר, בעוד שמקומות שיש להם סיכון נמוך יותר הביקורת נעשית אחת לכמה שנים ולכן בסופו של דבר כמכלול, הם ישלמו פחות.
<קרן גלאון: הסיכון קובע את תדירות הביקורת.
<קרן גלאון: כולנו רוצים שמוסדות חינוך, אם חס וחלילה יקרה בהם אירוע דליקה, שכל הילדים יחולצו מהר בשלום - - -
ישראל אייכלר: מה את אומרת על הבירוקרטיה, האם מכבה אש ישלם לאזרח על הבירוקרטיה?
ישראל אייכלר: הייתה לנו יותר בעיה עם הדרכונים.
ישראל אייכלר: אני טענתי בוועדת הכספים וגם פה אצלנו בוועדה, אם יש תור של 4 שעות לקבלת דרכון, אז השירות לא טוב.
ישראל אייכלר: אני לא מוכן לשלם אגרה יקרה על דרכון, אז עשו את סכום אפס כי רצו להוריד קצת בנתב"ג ולעלות בלשכות.
ישראל אייכלר: אני אמרתי שאני מוכן לשלם יותר בתנאי שבמקום 4 שעות אני אחכה חצי שעה.
ישראל אייכלר: אני לא מוכן לשלם אגרה ויישאר אותו מספר פקידים ונחכה 4 שעות.