GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סופה לנדבר: כמה נשאר בקופות של הבנקים מעמלות?
<דורית מרקוביץ: עמלות שיחידים משלמים ככלל, יחסית נמוכות.
<דורית מרקוביץ: המפקחת על הבנקים הייתה לפני כשבועיים בוועדת הכספים וגם הציגה את הנתונים האלה, אני יכולה למסור לכם אותם שוב.
ישראל אייכלר: אם את זוכרת תגידי, אם לא אז אנחנו נקבל את הנתון שהיא אמרה שם.
<דורית מרקוביץ: הנתון הספציפי, אנחנו מדברים עכשיו על עובר ושב.
<דורית מרקוביץ: אם אנחנו מדברים על עובר ושב, יש מסלול בסיסי שהעלות שלו היא 10 שקלים.
<דורית מרקוביץ: לקוח יכול לעשות 10 פעולות - - -
ישראל אייכלר: אחוז מהכנסות הבנקים זה מעמלות, שאלה מאוד פשוטה, כוללנית, את לא חייבת לדייק על האחוז, אבל, 30%, 50%, 13%?
<דורית מרקוביץ: אם אתה אומר 30% אתה מתייחס לסך העמלות של הבנקים מהמגזרים השונים, גם מעסקים גדולים, גם מעסקים קטנים וגם מיחיד.
ישראל אייכלר: כן, אני שואל את זה.
<דורית מרקוביץ: לפני הנתונים שבידנו, אני אשלח לכם אותם, ההכנסות מעמלות ממגזר יחידים וממגזר עסקים קטנים זה שיעור הרבה הרבה יותר נמוך מה-30% - -
<דורית מרקוביץ: אני אדם של מספרים ואני לא רוצה לומר מספר שאני לא אעמוד בו, הוא בטח לא 30%.
<דורית מרקוביץ: אני אשמח לשלוח לוועדה תוך ימים.
ישראל אייכלר: בכללי הן כן 30% כולל העסקים הגדולים?
<דורית מרקוביץ: יתכן שכן, זה עניין שבעובדה, אני לא רוצה להטעות.
<דורית מרקוביץ: לוקחים את הנתונים ובודקים, אני לא רוצה לומר משהו שימצא - - -
ישראל אייכלר: יש לכם דברים בדוקים, אתם יכולים לשלוח לנו?
<דורית מרקוביץ: כן, כן.
<דורית מרקוביץ: אני אשלח לכם.
ישראל אייכלר: אשמח לקבל תשובה לשאלה הזאת, את לא חייבת להגיד כרגע.
ישראל אייכלר: עכשיו נרד למה שרצית להגיד וכנראה שכן הכנת ליחידים ולעסקים קטנים.
<דורית מרקוביץ: עכשיו אנחנו באמת דנים בנושא חשוב שהעלתה חברת הכנסת סופה לנדבר.
<דורית מרקוביץ: בנקים רשאים לגבות, כפי שאמרנו, עמלה עבור מט"ח מחו"ל.
<דורית מרקוביץ: העברת מט"ח מחו"ל יכולה להיות למי שבאופן חד-פעמי מקבל כסף מחו"ל או העברה קבועה, בדרך כלל זה האופי של מקבלי פנסיות או רנטות.
<דורית מרקוביץ: באותו דיון שהיה ב-2007, קראנו את הפרוטוקול שלו עכשיו שוב, באמת זומנו נציגי בנקים והסוגיה הזאת עלתה.
<דורית מרקוביץ: באותו דיון, ככל שאני הבנתי, היו נציגים של בנק לאומי ובנק הפועלים והם נענו לקריאה של חברת הכנסת סופה לנדבר.
<דורית מרקוביץ: אם בודקים את התעריפונים של הבנקים לאומי ופועלים רואים שיש פטור לפנסיות שמתקבלות מחבר העמים.
<דורית מרקוביץ: זאת אומרת, אנחנו ראינו שבעצם מה שסוכם, דובר או הייתה קריאה לבנקים ב-2007 לבקש מהבנקים שהשתתפו בדיון, אז באמת זה מתקיים.
ישראל אייכלר: גם היום?
<דורית מרקוביץ: אני אומרת לך שבבדיקה שעשיתי, ממש אתמול, רשום שם שחור על גבי לבן שבנק לאומי והפועלים פוטרים את מקבלי הפנסיות מחבר העמים - - -
סופה לנדבר: ו"מזרחי" מה?
<דורית מרקוביץ: "מזרחי", "בינלאומי", יש עוד שלושה בנקים- - -
<שלומית אבינח: אני רוצה להגיד לפרוטוקול.
<שלומית אבינח: כל הבנקים זומנו לדיון וחלקם בחרו כן להגיע, חלקם בחרו מסיבות שלהם שלא להגיע.
<שלומית אבינח: בפרוטוקול מופיע, אבל הזמנו את כולם ולא כולם התייחסו.
סופה לנדבר: אנחנו נצא בקריאה לאזרחים: 'תעזבו את הבנקים האלו ותעברו לבנקים שמעדיפים אתכם'.
ישראל אייכלר: יש פה מבנק הבינלאומי?
ישראל אייכלר: אתה כבר תגיד בהמשך כי אני לא הבנתי מה כתבתם.
ישראל אייכלר: אני עובר לפי הסדר שכתבה המנהלת.
ישראל אייכלר: בנק לאומי.
ישראל אייכלר: את אומרת שבנק לאומי ובנק הפועלים לא לוקחים.
ישראל אייכלר: הם עומדים בסיכום שהיה ב-2007.
<דורית מרקוביץ: כן, והתעריפון שלהם - - -
ישראל אייכלר: הבעיה היא עם הבנקים האחרים.
<דורית מרקוביץ: הייתי אומרת שבבנקים אחרים גובים עמלה עבור השירות הזה וזה מופיע בתעריפון.
ישראל אייכלר: אתם תשקלו התערבות שלכם בעניין הזה שאנשים - - -
<דורית מרקוביץ: זו באמת שאלה טובה.
ישראל אייכלר: ואז זה פותר את הבעיה, אני לא צריך טובה מאף אחד.
ישראל אייכלר: אתם תקבעו שמי שמעביר פנסיה כל כך קטנה, לדעתי לא משנה אם זה מרוסיה או מאמריקה או צרפת, אז לא יגבו אצלו עמלה, לפחות להעברה קבועה.
ישראל אייכלר: אם זה פעם אז מילא, אבל כל חודש להוריד מבנאדם שמרוויח כמה מאות שקלים, לא צריך לקחת.
<דורית מרקוביץ: אנחנו באמת בנקודת זמן הזאת, אני רוצה להעיר עוד דבר.
<דורית מרקוביץ: לפני כשנתיים וחצי היה צוות לבחינת הגברת התחרותיות במערכת הבנקאות, וועדת זקן אנחנו קוראים לה, והיו המון המון המלצות.
<דורית מרקוביץ: בין ההמלצות היה לבחון את העמלות שנגבות בגין פעילות במט"ח וגם הנושא הזה נכנס שם.
<דורית מרקוביץ: זה נושא שנמצא היום בסדר היום של היחידה שלנו.
<דורית מרקוביץ: רוב ההמלצות של וועדת זקן, היו המון המלצות, הן יושמו כבר.
<דורית מרקוביץ: זה באמת הדבר האחרון שאנחנו בודקים: גביית עמלות במט"ח, כי זה נושא שהוא בעייתי ומורכב, הוא גם מייצג שלל של פעילויות שצריך לבחון כל אחת לגופה.
<דורית מרקוביץ: במסגרת זו, בלי שום קשר, אנחנו נבחן גם את הנושא באופן כללי.
<דורית מרקוביץ: אנחנו נבדוק גם את הנושא של גביית עמלה בגין פנסיה בסכומים מסוימים.
<דורית מרקוביץ: אני לא מתחייבת לשום דבר, אבל בהחלט נעשה את הבדיקה הזאת.
<דורית מרקוביץ: זה נמצא לי בתכנית העבודה של שנת 20016.
<דורית מרקוביץ: אנחנו בבנק מאוד מפקידים על קיום המשימות שנקבעו בתכנית העבודה.
<דורית מרקוביץ: יש לנו גם - - -
סופה לנדבר: כמה זמן את צריכה כדי לבדוק את הנושא הזה?
<דורית מרקוביץ: כמו שאמרתי, אנחנו מתכוונים לעשות בדיקה לא רק של העמלה הספציפית הזאת, אלא בכלל של עמלות הקשורות בפעילות במט"ח.
<דורית מרקוביץ: זה לא משהו שבודקים אותו, אנחנו עושים בדיקה רוחבית- - -
סופה לנדבר: אני זוכרת שכאשר קיימנו ישיבה בשנת 2007 זה לקח לנו ישיבה אחת והבנקים הסכימו.
סופה לנדבר: אני מבינה שלפי החוק הם יכולים לעשות את זה.
סופה לנדבר: ההתייחסות לקשישים, התייחסות לאנשים האלה שעברו כל כך הרבה בחיים והיום הם חיים מתחת לקו העוני, אני לא חושבת שמזה הבנקים יכולים להגיע לסכומים גדולים.
סופה לנדבר: אני חושבת שהפנייה שלכם יכולה לשנות את המצב ולעשות את זה במהירות רבה.
<דורית מרקוביץ: אני גם רוצה לומר שבערך לפני כחודש יצאה המפקחת באמירה לבנקים, זה דבר חדש, היא הודיעה לבנקים שהפיקוח מתכוון לעשות סריקה של כל העמלות, נקרא להן, חריגות בצורה או אחרת.
<דורית מרקוביץ: היא הודיעה להם על הסריקה על מנת שהם כבר יתחילו לעשות סריקה.
<דורית מרקוביץ: זה אולי סוג הדברים שיכנס לסריקה - - -
סופה לנדבר: זמן, זמן?
<דורית מרקוביץ: אני אסכם את זה.
<דורית מרקוביץ: בעצם יש פה שני מהלכים שבמידה מסוימת חופפים, אבל התכלית שלהם היא זהה.
<דורית מרקוביץ: זה איתור עמלות שהן בסכומים חריגים או מסיבות גבייה חריגות, הפיקוח יעשה את זה.
<דורית מרקוביץ: זה יהיה בשנת 2016, אנחנו כבר בסוף פברואר, אני לא יכולה להתחייב שזה יהיה מחר.
ישראל אייכלר: אולי נעשה את זה בשני שלבים.
<דורית מרקוביץ: בהחלט הנושא נמצא על סדר היום של הפיקוח על הבנקים.
ישראל אייכלר: חברת הכנסת לנדבר, יש לי רעיון.
סופה לנדבר: להעביר את זה דרך חקיקה?
ישראל אייכלר: קודם כל שנגיע - - -
סופה לנדבר: אתם לא רוצים חקיקה?
<דורית מרקוביץ: לא, כי באמת הנושא בטיפול.
ישראל אייכלר: אני מדבר בשלב מוקדם יותר.
ישראל אייכלר: אני רוצה שנגיע עכשיו לסיכום עם הבנקים, שכמו שהיה ב-2007 שהם ימשיכו עד שבסוף 2016.
ישראל אייכלר: בנק ישראל, אם הם עמדו בזה בסדר, אם לא הם יצטרכו להתערב.
ישראל אייכלר: אם הם לא יתערבו אז חברת הכנסת לנדבר תהייה פה ואז נעשה אולי חקיקה.
סופה לנדבר: אבל זה בעוד 10 חודשים, זה לא מספק.
ישראל אייכלר: אני רוצה היום להגיע לסיכום עם הבנקים כמו שעשית אז, שבאופן וולונטרי הם יסכימו.
ישראל אייכלר: יש כבר בנקים שהסכימו.
ישראל אייכלר: בואו נשמע דבר ראשון את בנק לאומי, ברי רוזנברג מנהל רגולציה.
<ברי רוזנברג: בוקר טוב.
<ברי רוזנברג: נתחיל בזה שהזכרת את האנשים שלא הגיעו.
<ברי רוזנברג: אותנו תמיד מזמינים מהבית הזה, אנחנו תמיד מגיעים לכנסת, מתי שצריך גם בדברים טובים וגם בפחות טובים.
<ברי רוזנברג: אני חושב שזה המינימום שצריך להגיד במקום הזה.
<ברי רוזנברג: לגופו של עניין, אנחנו כבר לפני שנתיים, כשהיה הדיון ב-2007, כמובן הסכמנו וקיבלנו על עצמנו את העניין הזה של לתת את הפטור מהעמלה.
<ברי רוזנברג: בעצם יש פה פטור כפול, זה גם מעמלת העברה וגם מעמלת המרה.
<ברי רוזנברג: אנחנו הראשונים, בנק לאומי, - - -
סופה לנדבר: סליחה, פספסתי.
סופה לנדבר: אתה - - -
<ברי רוזנברג: בנק לאומי.
<ברי רוזנברג: אנחנו הראשונים שהכנסנו את זה גם תעריפון שלנו.
<ברי רוזנברג: זה מופיע שם ולא הגדרנו את זה ליוצאי רוסיה או משהו אחר, אלא מדינות חבר העמים.
<ברי רוזנברג: זה מתבצע מצוין.
<ברי רוזנברג: אתמול עשיתי עוד טלפון להיות בטוח שאין תקלות או משהו כזה.
<ברי רוזנברג: אני יודע שזה עובד מצוין - - -
ישראל אייכלר: עד איזה סכום הפנסיות האלה?
<ברי רוזנברג: זה לא מוגבל בסכום.
<ברי רוזנברג: לא מוגבל.
<ברי רוזנברג: אני רוצה להגיד עוד הערה קטנה, אתם דיברתם על יוזמות וכו'.
<ברי רוזנברג: אני אומר, הרי יש משפט ידוע: "איש אחד יחטא וכל העדה תקצור".
<ברי רוזנברג: אם יש איזה בנק או מישהו מסוים שלא עומד בסיכום כזה או אחר, אז צריך לטפל בו באופן אישי.
<ברי רוזנברג: אני חושב שהפתרון הוא לא לטפל באנשים באופן אישי.
<ברי רוזנברג: אני חושב שבנקים שבאו ובאמת לקחו את היוזמה, הבינו את הנחיצות - - -
סופה לנדבר: אתה צודק, אנחנו נופיע בתקשורת ונמליץ: יש בנקים טובים וידידותיים לאנשים ויש בנקים ששמים פס על ההתנדבות ועל כל היחס לאנשים.
ישראל אייכלר: מה שאומר ברי מזכיר לי, יש סיפור בגמרא שהיה מישהו שאמר שיעור והקהל התחיל להתפזר, אז הוא צעק על אלה שנשארו 'למה נשארו כל כך מעט'.
ישראל אייכלר: אמרו לו: 'למה אתה צועק על אלה שנשארו, תצעק על אלה שיצאו'.
ישראל אייכלר: הוא אמר: 'הם לא נמצאים'.
סופה לנדבר: לאלו שנמצאים.
ישראל אייכלר: להפך, כי גם כשבנק ישראל יתערב, הרי הוא לא יעשה יותר חמור ממה שאתם עושים היום.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, אתם עושים כבר את ההסדר הזה.
ישראל אייכלר: השאלה שלי, למה מדובר רק במדינות חבר העמים, מה עם האחרים.
ישראל אייכלר: אנחנו יודעים עכשיו שמצרפת עולים הרבה עולים ויש שם אנשים שהם לא עשירים יותר מהעולים מחבר העמים.
ישראל אייכלר: האם אתם תחילו גם עליהם את הדבר הזה?
ישראל אייכלר: אני אומר בסכום מסוים, מי שמביא מצרפת כסף רב, אתם לא צריכים, אבל מי שמביא את הפנסיה הקטנה.
ישראל אייכלר: אולי תגידו על איזה סכום, עד עכשיו לא שמעתי על איזה סכום.
סופה לנדבר: מדובר ב-100 דולר, 150 דולר לחודש.
ישראל אייכלר: זה הכול, אפילו לא מדובר על 1,000 דולר, ממש לעג לרש.
ישראל אייכלר: כמה מקבלים פנסיה מארצות הברית בדרך כלל?
ישראל אייכלר: אני מדבר על פנסיה של ממשלת ארצות הברית.
<דורית מרקוביץ: מדובר בסכומים אחרים.
ישראל אייכלר: כמה, 300, 600?
ישראל אייכלר: לא יותר מ-300 דולר אני חושב.
ישראל אייכלר: מישהו יודע?
ישראל אייכלר: מעניין לשמוע.
ישראל אייכלר: אז תוכלו לעשות את זה הרבה יותר אוניברסלי.
סופה לנדבר: אני בעד שיעשו אוניברסלי.
ישראל אייכלר: עכשיו אנחנו נדבר עם בנק יהב.
<מיה ליפר: שלום, שמי מיה ליפר מבנק יהב.
<מיה ליפר: בבנק יהב בעצם רוב התקבולים של לקוחות שמקבלים פנסיה מרוסיה מגיעים דרך בנק הפועלים.
<מיה ליפר: הבנק בעצם יושב על ערכות בנק הפועלים ואכן רוב הפנסיות פטורות להוציא מקרים חריגים שמועברים בצורה ידנית, ואז הרבה פעמים גובים עמלה כי זה לא נופל במנגנון האוטומטי.
<מיה ליפר: לפי בקשה פשוט פוטרים את הלקוח.
<מיה ליפר: זאת אומרת, אלו מקרים בקצה.
<מיה ליפר: לגבי עמלת חליפין, זה לא מופיע אצלנו, הפטור, בתעריפון כי לא ידענו שזה מקובל.
<מיה ליפר: זה לא תירוץ, אבל היה ברור שללקוחות שמגיעים להם רנטות מגרמניה יש פוטר, אבל לגבי הפנסיות זה לא היה ברור.
<מיה ליפר: אתמול עשיתי בדיקה, רוב הלקוחות משאירים את הכסף בחשבון מט"ח ולא ממירים אותו.
<מיה ליפר: אם יש בקשה, לרוב בסניפים פוטרים.
ישראל אייכלר: אני מניח שמי שממיר את זה הוא בדיוק האיש שצריך כסף ואין לו את זה.
<מיה ליפר: כן, אבל ממה שאני בדקתי אצל לקוחות שמקבלים, אצלנו ממש מעט, אבל אלה שמקבלים הם אכן מבקשים בסניף פטור ונותנים להם.
<מיה ליפר: זה באמת סכומים ממש קטנים, זה משהו כמו 5 דולר, אז זה לא סכום רציני.
ישראל אייכלר: אפשר לדעת מתוך כמה, מתוך 150 זה - - -
<מיה ליפר: כן, ברור.
<מיה ליפר: לאור מה שאתם מציעים כאן אנחנו באמת נעביר את זה לתת פטור.
סופה לנדבר: אתם יודעים מה, אדוני היושב ראש, אני נפגשתי עם קבוצת רופאים והם אמרו שמצב הקשישים כל כך קשה שיכול להיות שאנחנו בכנסת לא מרגישים.
סופה לנדבר: אנשים שמכניסים משכורת, אפילו בינונית, לא מרגיש את זה.
סופה לנדבר: סיפרה לי רופאה אחת, היא נותנת לבנאדם מרשם והוא יוצא מהחדר שלה וזורק את המרשם וכשהיא שואלת: 'למה זרקת" הוא אומר: 'אין לי, אין לי כסף לקנות תרופות'.
סופה לנדבר: זה נשמע, מה זה 5 דולר, אבל לאנשים האלה זה סכום, עד כמה קשה לבטא, זה סכום שהוא נותן להם אפשרות כשהם הולכים בחום ונכנסים לחנות וקונים בקבוק מים.
סופה לנדבר: זה פשוט אבסורד שמדינת ישראל הגיעה למצב, אני מבינה שאנחנו צריכים לפנות לממשלת ישראל בחוקים שניסיתי לעביר, אלו חוקים שצריכים לתקן את המצב.
סופה לנדבר: יחד עם זאת, יכול להיות שהבנקים יכולים לקחת על עצמם, 5 דולר לא לבנק הפועלים ולא לאף בנק זה רווח.
סופה לנדבר: לאנשים האלה זה משמעותי.
<מיה ליפר: אני רק אסכם.
<מיה ליפר: לגבי עמלת העברה יש באמת פטור, אבל לגבי עמלת חליפין אין ואנחנו נכניס אותה - - -
ישראל אייכלר: אתם תכניסו בבנק יהב.
ישראל אייכלר: תוכלו להמליץ גם עליה באותו שידור.
ישראל אייכלר: תסמכו על חברת הכנסת לבנדר כשהיא רוצה - - -
סופה לנדבר: היא יודעת לעשות את זה.
<מיה ליפר: אנחנו נדאג שזה יכנס.
ישראל אייכלר: אנחנו נעבור לבנק הבינלאומי משה פיינה.
<משה פיינה: ברגע שקיבלנו את הפניה דבר ראשון שעשינו זה באמת לבדוק את ההסכם מ-2007, לא מצאנו, כנראה שלא היינו שותפים להסכם הזה.
<משה פיינה: דורית גם אמרה שהישיבה הייתה בנוכחות בנק לאומי ובנק לאומי.
<משה פיינה: אנחנו כמובן נבחן את הנושא הזה - - -
סופה לנדבר: כמה זמן אתם צריכים כדי לבחון את הנושא?
<משה פיינה: אני מעריך כשכחודש, פחות.
סופה לנדבר: לפני החג אתם צריכים כבר להודיע ללקוחות.
סופה לנדבר: בעוד כמה שבועות אנחנו יוצאים לפגרה, אתם צריכים להודיע לנו שהתקבל.
<משה פיינה: אני לא הגורם התפעולי הממונה על הנושא, אני חושב שכחודש, אנחנו נבחן את זה בחיוב.
ישראל אייכלר: אתה יודע שסוף המושב זה ב-31 במרץ.
ישראל אייכלר: אנחנו עכשיו בסוף פברואר.
ישראל אייכלר: אני מניח שב-20 במרץ תוכלו להודיע לנו כן או לא.
ישראל אייכלר: המנכ"ל, אנחנו נפנה אליו ונקבל תשובה.
ישראל אייכלר: אני מקווה שהדואר יגיע עד אז.
ישראל אייכלר: תשלח את זה במייל.
ישראל אייכלר: אני רוצה לתת את דברי הסיכום לחברת הכנסת לנדבר.
סופה לנדבר: אנחנו עכשיו מדברים על בנק הבינלאומי שיודיע לנו תוך חודש ימים.
סופה לנדבר: בנק יהב – פטורים.
סופה לנדבר: בנק לאומי - כן.
סופה לנדבר: נשאר לנו בנק מזרחי.
<שלומית אבינח: שהם לא כאן.
ישראל אייכלר: אנחנו נפנה גם אליהם ונודיע להם שיש סיכום עם הבנקים בישיבה הזאת, אם הם מוכנים להצטרף שיודיעו לנו ואם לאו שיודיעו לנו.
ישראל אייכלר: אני מניח שהם יצטרפו, בשביל 5 דולר האלה לא כדאי להם, מודעה אחת תעלה להם יותר מכל העמלות.
<רונן ניסים: גם בנק דיסקונט.
ישראל אייכלר: אם יסתיים המושב - - -
סופה לנדבר: ומה עם בנק דיסקונט?
<שלומית אבינח: הם גובים.
ישראל אייכלר: נפנה אליהם.
ישראל אייכלר: נודיע להם שיש פה סיכום של הבנקים האלה, שחידשנו את הדיון ושאנחנו מבקשים מהם להצטרף.
<שלומית אבינח: אפשר להקריא את התגובה שלהם שהם גובים.
ישראל אייכלר: הם אומרים כשבא אדם פרטני הם מסתדרים איתו, אבל אנחנו רוצים משהו יותר כללי.
ישראל אייכלר: הוועדה לפניות הציבור דנה ביוזמת חברת הכנסת סופה לנדבר בעניין חיוב עמלות המרה למקבלי פנסיות ממדינות זרות.
ישראל אייכלר: הוועדה רשמה בפניה את הודעות הבנקים: הפועלים, לאומי, יהב שהם לא לוקחים את העמלות האלה.
ישראל אייכלר: הבנק הבינלאומי יודיע לנו תוך חודש על הצטרפותו להסדר הזה.
ישראל אייכלר: אנחנו פונים למפקחת על הבנקים שאם עד סוף המושב הבנקים לא יגיעו לזה, אולי כדאי שתהייה יוזמה של המפקחת עד ה-31 במרץ 2016.
ישראל אייכלר: שתהייה יוזמה של נציבות הבנק להתערב בגביית העמלות על פנסיה מחוץ לארץ מקשישים עד סכום מסוים כדי לפטור מעמלות המרה והמעמלות העברה.
ישראל אייכלר: אנחנו רשמנו בפנינו שבנק ישראל עושה סריקה של עמלות בחריגות בבנקים.
ישראל אייכלר: שירסנו את עמלות הבנקים עד סוף שנת 2016.
ישראל אייכלר: אנחנו פונים למנכ"לי בנק דיסקונט ובנק מזרחי וכל הבנקים להצטרף להסדר הזה.
סופה לנדבר: על הרנטות ועל הפנסיות עד סכום מסוים.
ישראל אייכלר: גם על העברה וגם על ההמרה שאנשים עד סכום מסוים, 1,000 דולר או משהו כזה שלא ייקחו עמלות.
ישראל אייכלר: אין לי את הנתון, נדמה לי שאזרח ארה"ב מקבל בין 300 ל-600 דולר, אם זה זוג זה בערך 1,000 דולר.
ישראל אייכלר: צרפת, אני לא יודע.
ישראל אייכלר: לפני שאני סוגר את הישיבה אני רוצה לומר מה שהזכירה חברת הכנסת סופה לנדבר בעניין התרופות.
ישראל אייכלר: אני זוכר שהייתה פה מדינה שלא לקחה כסף על תרופות מאדם שהיה בקופת חולים וקיבל רצפט מהרופא.
ישראל אייכלר: אחר כך התחילו לקחת כמה שקלים בודדים עבור הרצפט, ואחר כך עלו ל-10%,15%, היום אנחנו ב-50%.
ישראל אייכלר: זו שערורייה, זה היה כשהמדינה הייתה ענייה, היום המדינה פי כמה וכמה עשירה, זה עוול שיש מצב, שכפי שהזכרת, שיש אנשים לא יכולים לשלם את ההשתתפות בתרופות.
ישראל אייכלר: אני אדבר עם שר הבריאות, עכשיו הוא בהחלט מנהל מלחמות, אולי גם את הדבר הזה צריך, להפסיק את השתתפות העצמית לפחות לאנשים עניים וקשישים.
ישראל אייכלר: בשעתו לא היה הבדל אם אתה עני או עשיר, קיבלת רצפט, הלכת לקופת החולים - - -
סופה לנדבר: דיברתי עם רופא שיניים אחד, הוא אומר: 'עקרתי שן ואמרתי לו תכנס עכשיו לבית מרקחת תיקח אופטלגין, הוא אמר מרשם.
סופה לנדבר: שאלתי, מה נותן לך המרשם שלי, חסכון של 3 שקלים'.
סופה לנדבר: הוא פתח עיניים על החולה, אבל אין מה לעשות.
סופה לנדבר: יכולים להיות שאנחנו לא מבינים את חומרת המצב של אנשים, אם הם צריכים 3-4 שקלים לחסוך ולחשוב אם יקנה תרופה עם המרשם או לא יקנה, יזרוק את המרשם ולא יקנה תרופה בכלל – משהו קורה במדינה הזאת.
סופה לנדבר: כאשר אנחנו עכשיו בממשלה משביצים שהוסיפו כסף לקצבת זקנה, הרי יש קו, 3,000 וכמה שקלים לבודד ואחרי הקו הזה זה עוני, ו-4,907 שקלים לזוג.
סופה לנדבר: אחרי הקו הזה זה עוני מחפיר.
סופה לנדבר: אז עם כל הכסף שהוסיפה המדינה והביטוח לאומי, כל הקשישים שמקבלים רק קצבת זקנה וחיים רק בקצבת זקנה, חיים במדינת ישראל בעוני מחפיר.
סופה לנדבר: בגלל זה ניסיתי להעביר חוקים בלי הצלחה, אבל מאמינה - - -
ישראל אייכלר: הכול בגלל שאת לא בקואליציה.
סופה לנדבר: אנחנו עוד נהייה בקואליציה.
ישראל אייכלר: אני מודה לכם מאוד על הדיון.
ישראל אייכלר: נדמה לי שזו הפעם הראשונה שמדברים פוליטיקה בוועדה הזאת.
סופה לנדבר: זה לא פוליטיקה, זה חיים.
ישראל אייכלר: המשפט האחרון אמרתי.
ישראל אייכלר: אני מודה לכם שהייתם, ובהצלחה.
ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את ישיבת וועדת פניות הציבור בנושא הנפקת רישיונות מנייר והמרת רישיונות ממדינות זרות בישראל.
ישראל אייכלר: בעצם זו ישיבת מעקב לישיבה שהתקיימה ב-16.2.2016.
ישראל אייכלר: יש לי מישהו פה בכנסת שיש לו ראש מאוד גדול, כשאני אומר לו תאריך לועזי הוא מתרגם את זה לתאריך עברי.
ישראל אייכלר: לי אין את זה, אז אני לא יודע איזה.
ישראל אייכלר: אני מדבר על ה-16.2.
ישראל אייכלר: יפה, ז' אדר א' תשע"ו.
ישראל אייכלר: בדיון הקודם עלתה הטענה שאזרחי חוץ לארץ ששוהים בארץ לצורכי לימודים או עבודה, היות והם אינם בעלי אזרחות ישראלית הם מקבלים רישיון נהיגה מנייר, גם במקרים שלומדים נהיגה בישראל.
ישראל אייכלר: <קריאה:> זה ז' באדר.
ישראל אייכלר: יש פה עובד כנסת, אני לא אגיד את שמו, אבל הוא, אני אגיד את זה ככה, אפשר לא לפרוטוקול.
ישראל אייכלר: מכאן והלאה אנחנו נרשום תאריכים עבריים גם.
ישראל אייכלר: הוועדה מקיימת ישיבת מעקב, אמרתי כבר.
ישראל אייכלר: יש כאן נקודה נוספת, גם מי שלומד נהיגה בישראל ועובר כאן מבחני נהיגה, עיוני ומעשי, גם הוא מקבל רק נייר.
ישראל אייכלר: הבעיה הייתה שהרישיון מנייר לא מוכר כרישיון נהיגה בינלאומי בחוץ לארץ.
ישראל אייכלר: תיירים מחויבים להגיע כל חצי שנה פיסית למשרד הרישוי לצורך חידוש הרישיון, משלמים אגרה כמובן.
ישראל אייכלר: יש בעיה שגם לא שולחים הודעה שתוקף רישיונם פג, הם צריכים בעצמם לבדוק את זה.
ישראל אייכלר: יש להם גם בעיות בהשכרת רכב, ובביטוח רכבים ובביטוחים מקיפים.
<חנן אהרון: לא צריך לשלוח להם הודעה שהרישיון שלהם פג, הוא מקבל לחצי שנה, הוא יודע שזה לחצי שנה.
ישראל אייכלר: לא, כל אזרח שמקבל למשל ל-10 שנים, מודיעים לו כמה חודשים קודם.
<חנן אהרון: הוא מקבל רק לחצי שנה, אז אין מה להודיע לו.
ישראל אייכלר: אז גם את זה צריך לשנות.
ישראל אייכלר: אני אומר שהתוצאה היא שכל חצי שנה הוא צריך לזכור - - -
<שלומית אבינח: דיברנו על זה בדיון הקודם.
ישראל אייכלר: אני רק מתמצת את מה שכבר דיברנו.
ישראל אייכלר: גם בהשכרה ובביטוח רכב.
ישראל אייכלר: בדיון הקודם הוצע שתושבים שאינם בעלי אזרחות ישראלית יוכלו לקבל רישיון עם תמונה, כרטיס רגיל כפוף לתוקף השהייה שלהם בארץ.
ישראל אייכלר: רשות ההגירה והאוכלוסין התבקשו להעביר את קצבי הלומדים שלהם למשרד התחבורה.
ישראל אייכלר: דיברנו על הדבר הזה, אבל קיבלתי מכתב מפונה, לדעתי הוא מתמצת את העניין מאוד טוב וממצה, הוא עשה כמעט עבודת מחקר.
ישראל אייכלר: הוא אומר ככה: "הקשר בין משרד התחבורה ומשרד הפנים לגבי רישיון נהיגה הוא בכלל לא מחויב במציאות מבחינת נהיגה, מבחינת בטיחותה דרכים, מבחינת הנהיגה אין לזה שום קשר".
<חנן אהרון: בין מה למה?
ישראל אייכלר: בין הרישום במשרד הפנים לבין היכולת לשבת על הכביש ולנהוג.
<חנן אהרון: זה ברור.
ישראל אייכלר: הם אומרים שיש אפשרות לתת כרטיס, הרי בדיון הקודם העליתם כל מיני נימוקים שיש כל מיני שוהים בלתי חוקיים שמשתמשים ברישיון הנהיגה ולכן צריך להפיל את זה, כדי ששוטרים לא יטעו לחשוב שזה אזרחות, כולל בבחירות.
ישראל אייכלר: הם הציעו פשוט לעשות כרטיס עם תמונה ושיהיה כתוב שם: 'אינו אזרח ישראלי'.
ישראל אייכלר: בארה"ב יש רישיון נהיגה לבחור צעיר, כתוב - - -
<חנן אהרון: חשבנו לעשות על צבע שונה.
<חנן אהרון: היועצת המשפטית לא אישרה את זה מסיבות משפטיות של אפליה ו- - -
ישראל אייכלר: אין תעודת זהות כחולה ותעודת זהות ירוקה?
<חנן אהרון: לגבי רישיון נהיגה היא לא הסכימה.
ישראל אייכלר: אני אומר לך שהתשובה שלה היא שיש תעודות זהות, אבל בוא נניח שזה יהיה אותו צבע ויהיה כתוב בגדול ליד התמונה, כמו שכתוב 'מתחת לגיל 21' כך יהיה כתוב 'אינו אזרח ישראלי', ואז - - -
<ידידה רזלן: הוא חייב לנהוג עם דרכון, שלא יציג את זה כתעודת זהות.
<חנן אהרון: נכתוב שהוא חייב לנהוג עם דרכון.
ישראל אייכלר: או כל מה שתכתבו, או שחייב לנהוג עם דרכון, או אינו אזרח ישראלי.
<חנן אהרון: כששוטר עוצר מישהו, אני נותן לך דוגמה, הוא מסתפק בתעודת זהות הזאת.
<חנן אהרון: הרישיון הזה הוא כמו תעודת זהות.
<חנן אהרון: אנחנו אומרים, איך הוא יודע שזה שוהה בלתי חוקי או חוקי, הוא צריך את הדרכון כדי לראות.
ישראל אייכלר: אנחנו רוצים לשנות שכן תהייה תמונה ושהוא כן יוכל לנסוע עם זה בחוץ לארץ.
<חנן אהרון: כן, אבל עם דרכון.
ישראל אייכלר: עם דרכון.
ישראל אייכלר: פה אתה יכול לציין שצריך עם דרכון, אבל התמונה שלו צריכה להיות על הכרטיס.
ישראל אייכלר: לשלוח הודעות תזכורת למחזיק כרטיס כמו כל אזרח אחר שמקבל תזכורת.
ישראל אייכלר: העיקר, העיקר, העיקר שהביטוח יכסה את הדבר הזה.
ישראל אייכלר: הוא הביא לי פה פסיקה של בית משפט שהייתה ב-2003, שאומרת: "במצב הקיים, לפי תקנה 567", השופט אומר, אתם וודאי יודעים מהי התקנה שהיא אנכרוניסטית, טוען השופט שיכול להיות שאם מישהו ינהג ככה, אומר השופט במאמר מוסגר:, "לעתים נהיגה בלא רישיון נהיגה ישראלי על פי תנאי התקנה 567, מקפלת בטוחה העדר במקרה של תאונת דרכים כיסוי ביטוחי גם אם פוליסת הביטוח שולמה כדת ובמועד.
ישראל אייכלר: יכולות להיות לכך השלכות דרמטיות בפן האזרחי של תאונות דרכים".
ישראל אייכלר: מה בעצם אומר השופט, שתבוא חברת ביטוח ותגיד: 'אדוני, אני לא חייבת לפי זה, רק לפי רישיון ישראלי'.
ישראל אייכלר: זו הערה של - - - אני רוצה קודם כל, בגלל שזו ישיבת מעקב להתחיל לשמוע את משרד התחבורה ואת משרד הפנים ואחר כך את הפונים.
<שלומית אבינח: רשות האוכלוסין.
<שלומית אבינח: מי מתחיל, חנן או מזל?
<חנן אהרון: אני רק רוצה לציין שהוועדה, בחיוב אני אומר את זה, עובדת במרץ.
<חנן אהרון: זאת אומרת, אנחנו עוד לא הספקנו לקיים את הדיון ויש כבר דיון מעקב.
<חנן אהרון: אנחנו אומרים שהלוואי שזה יהיה ככה בכל הוועדות ואז מצבנו בכול יהיה טוב.
<חנן אהרון: אנחנו קיימנו דיונים עם נציגי משרד הפנים.
<חנן אהרון: היינו איתם בדיון ויש גם סיכום דיון.
<חנן אהרון: אמרנו אז שהקושי שלנו הוא בזה שאז אנחנו לא יודעים לאפיין ולהגדיר את סוגי האוכלוסיות בתוך קובץ הזרים של בעלי סטטוס 'דרכון זר', 'בעלי רישיונות', 'שהייה בארץ' – היה לנו קושי בעניין הזה.
<חנן אהרון: את זה רצינו לעשות כדי לחשוב אם לאלה כן לתת לא לתת, בדיון נוסף שקיימנו בהנהלת המשרד הבכירה.
<חנן אהרון: בשנת 2009 הייתה הנחיה של המנכ"ל שלא להוציא רישיון נהיגה עם תמונה לאוכלוסיות האלה, עכשיו המדיניות אכן השתנתה.
<חנן אהרון: לאור הדיון ולאור בחינה מחדש של הנושא ולאור היכולת לקבל ממשרד הפנים, החלטנו שאכן לתת להם רישיון נהיגה – זו כבר הבשורה הראשונה – רישיון נהיגה עם תמונה.
ישראל אייכלר: אם כך זה רישיון רגיל.
<חנן אהרון: כמו כל אזרח, רישיון נהיגה עם תמונה כמו שאני מקבל וכמו שכל אחד אחר מקבל.
<חנן אהרון: את זה שינינו בכפוף לזה שאנחנו עכשיו, חברתי תספר גם על מה שישבנו, אנחנו רוצים לקבל ממשרד הפנים את קובץ סטטוס השהייה והרישיון שלהם.
<חנן אהרון: זאת אומרת, יש רישיון לשנה ויש רישיון לשנתיים ויש רישיון לתייר וכן הלאה וכן הלאה.
<חנן אהרון: אנחנו מבחינתנו, כשנוכל לקבל את הקובץ הזה נוכל לראות ולעשות הצלבה מול קובץ הנהיגה אצלנו ולדעת שאכן יש לו רישיון בתוקף, רישיון שהייה בישראל בתוקף, נוכל אז להנפיק לו רישיון.
<חנן אהרון: אנחנו החלטנו שאנחנו ניתן את זה לשנה.
<חנן אהרון: זאת אומרת, גם - - -
ישראל אייכלר: למה רק לשנה?
<חנן אהרון: אני אומר למה.
<חנן אהרון: חברתי ממשרד הפנים גם תסביר לך שהרישיונות השהייה ניתנים שנה ועוד שנה.
<חנן אהרון: לא ניתנים שלוש שנים מראש.
<חנן אהרון: היא תסביר.
<חנן אהרון: אני מדבר על כל סוגי האוכלוסיות ואומר למה.
<חנן אהרון: אנחנו לא רוצים לעשות הבחנה, יכול להיות שכל האוכלוסיות תצאנה נשכרות מהדיון הזה, אנחנו לא מדברים רק על א'1 ו-א'2 שהם סטודנטים ששוהים בישראל כמו בחור ישיבה וסטודנטים אחרים שלומדים פה, אנחנו מדברים על כל הזרים.
<חנן אהרון: כל מי שהוא בעל דרכון זר, שנקבל את הקובץ נדע מה - - -
<שלומית אבינח: סליחה שאני מתערבת.
<שלומית אבינח: מזל, יש הרבה בקשות של עובד סיעודי זר חוקי, יש לו רישיון מחו"ל והוא רוצה להסיע את הקשיש לטיפולים.
<שלומית אבינח: זה גם מקרה שיכול לענות למה שאתם עושים?
<חנן אהרון: כן, אני אומר כן.
<חנן אהרון: בעצם אנחנו הכנסנו - - -
ישראל אייכלר: מצוין, זו בשורה של ממש.
ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לך על כך.
ישראל אייכלר: אני רוצה ל- 10 שנים, אבל מינימום 3 שנים.
<חנן אהרון: את המדיניות שיננו, אבל היא נכונה.
<חנן אהרון: כלומר, יש גם היגיון בדבר הזה.
<חנן אהרון: ברגע שאני מקבל את הקובץ ממשרד הפנים ואני יודע שהאדם הזה שוהה בישראל, יש לנו רישיון של שנה.
<חנן אהרון: קוראים לזה רישיון שהייה בישראל.
<חנן אהרון: פעם אמרנו ויזה ואשרה, היום אני למדתי שצריך לקרוא לזה 'רישיון שהייה'.
<חנן אהרון: למדתי שזה 'רישיון שהייה בישראל' ושהרישיון שלו בתוקף.
<חנן אהרון: ברגע שהרישיון בתוקף, הם מחדשים אותו מידי שנה אז אנחנו יודעים ששנה אחת אני נותן לו כי הרישיון שלו בתוקף, אני לא יודע מה יקרה בשנה הבאה.
<חנן אהרון: זאת אומרת, בסוף השנה הזאת - - -
ישראל אייכלר: מה זה 'מה יקרה'.
ישראל אייכלר: אם הוא יהיה בארץ הוא יקבל ל-3 שנים, נכון?
<מזל כהן: לפני כמה שנים, חנן מדבר על זה שאנחנו לא רוצים להפלות בין זרים - - -
ישראל אייכלר: סליחה, רק לפרוטוקול.
ישראל אייכלר: מזל כהן, מנהלת אגף אשרות וזרים.