GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ענת הר אבן: על ידי פקידים, עובדי מדינה.
<ענת הר אבן: שלב ההוצאה זה על ידי בעלי תפקיד.
ישראל אייכלר: משה, משפט אחרון.
<משה בר: משפט אחד.
<משה בר: אני רצתי עם אותן משפחות של הנכים לבתי המשפט.
<משה בר: נכים עם קצבת נכות.
<משה בר: לא רצו לתת להם פטור מאגרה, לא רצו, טרטרו אותם 20 פעם ובסוף לא יצא מזה כלום.
<משה בר: הכל פה מעוות.
<ענת הר אבן: אבל יש ועדת אישורים שאליה צריך להפנות את - - -
<משה בר: הכל.
<משה בר: עורכי דין אפילו חתמו לנו בחינם והכל הלך הפוך.
<משה בר: הרשם הוא לטובת עורך הדין ואז את אוכלת אותה.
<יהושע פרידמן: אני רוצה להגיד הערה חשובה על האישורים, וזה גם בהמשך לדיון הקודם.
ישראל אייכלר: משה, בוא תקשיב מה שאומר משרד המשפטים.
ישראל אייכלר: אולי נלמד מזה.
<יהושע פרידמן: עוד מילה.
<יהושע פרידמן: ראיתם גם במספרים.
<יהושע פרידמן: היום אחוז הגבייה בעיקולים הוא פחות מארבע עשיריות האחוז, שזה כלום.
<יהושע פרידמן: ההליך הזה הוא פוגעני מאד, ואני אומר לך שוב פעם מניסיון ומידיעה, היה צריך לקבל נתונים כמה העליות של הטלת העיקולים והוצאתם.
<יהושע פרידמן: אני חושב שתגלו, בלי לבדוק את זה - - -
<רבקה אהרוני: באתר כתוב הכל.
<יהושע פרידמן: אני חושב שתגלו שההוצאות על העיקולים עולות על הגבייה.
<יהושע פרידמן: להערכתי.
<יהושע פרידמן: אני צודק?
<יהושע פרידמן: ולכן, היות והכלי הזה הוא עד כדי כך לא יעיל, הוא לא יעיל משום שהוא לא גובה אגורה, הוא רק - - -
ישראל אייכלר: אם זה רק ארבעה אחוז, אולי אפשר לבטל?
<יהושע פרידמן: פחות מ-4 אחוז.
<יהושע פרידמן: 0.4.
ישראל אייכלר: 0.4.
<יהושע פרידמן: רבע אחוז.
<יהושע פרידמן: 0.25.
<יהושע פרידמן: זה מה שאני אומר.
ישראל אייכלר: אז אולי צריך לבטל את זה?
<יהושע פרידמן: זה חשוב מה שאני אומר עכשיו.
<יהושע פרידמן: אנחנו מדברים על 0.25%.
<יהושע פרידמן: רגע, זאת לא התמונה המלאה.
<יהושע פרידמן: התמונה היא שלדעתי העלויות של הגבייה עולות על סכום הגבייה.
ישראל אייכלר: מישהו בדק את העלויות?
<רבקה אהרוני: אז אם יורשה לנו.
<רבקה אהרוני: פה מפריחים הרבה סיסמאות, אדוני.
<רבקה אהרוני: אנחנו והאגף לתכנון ומדיניות עובדים כבר למעלה משלושה חודשים על בדיקה של האפקטיביות של ההליך הזה, ואנחנו, עם כל הכבוד, באמת אמרנו גם לראדה.
<רבקה אהרוני: קודם כל, אף אחד לא התייחס לנושא הזה של האלמנט ההרתעתי.
<רבקה אהרוני: לפני שמגיעים בכלל לבית של החייב, אז יש את הליך הרישום בעיקול, שרושמים את המיטלטלין שניתן לעקל וגם אז יש לאדם הזדמנות לבוא ולהסדיר את החוב
<משה בר: זה לא נכון.
<רבקה אהרוני: בוודאי שזה נכון.
<אליהו יצחק: זה לא נכון.
<אליהו יצחק: אני אביא את הילדים שלי הקטנים.
ישראל אייכלר: רבותי, הישיבה כבר מתאחרת.
<אליהו יצחק: הילדים הקטנים שלי בבית פחדו מהם.
ישראל אייכלר: תמיד ברגע האחרון באים הדברים הכי חשובים.
<רבקה אהרוני: אז הם זה ייראה שאין - - - בנתונים, שהנתונים לגבי רישום בעיקול הם מאד מאד גבוהים ולעומת זאת הוצאת המיטלטלין היא נמצאת במגמת צמצום, אז יתכן שלא צריך בכלל לבטל את ההליך, הוא ילך ויצטמצם מעצמו.
<יהושע פרידמן: אבל היות וההליך הזה מראש לא יעיל - - -
<רבקה אהרוני: אתה לא יודע את זה.
<יהושע פרידמן: אני יודע.
<רבקה אהרוני: אתה לא יודע.
<יהושע פרידמן: תראי לי תיק אחד - - -
<רבקה אהרוני: אני לא יודעת את זה ואנחנו בתוך הנתונים ובודקים.
<רבקה אהרוני: אנחנו עדיין לא יודעים את זה.
<יהושע פרידמן: אז אני אומר לך.
<רבקה אהרוני: אתה לא יכול לדעת את זה.
<ענת הר אבן: היא בודקת תיקים.
<ענת הר אבן: במסגרת המחקר שלה היא מוציאה תיקים ובודקת האם אחרי שלב הרישום הבן אדם בא והסדיר את החוב.
<ענת הר אבן: אז זה בדיוק עניין ההתרעה.
<יהושע פרידמן: כן, כן, אבל אני מסביר למה.
<יהושע פרידמן: זה הפך לכלי הרתעתי, זה כלי של לחץ וזה לא כלי גבייה.
<יהושע פרידמן: עכשיו, תשימו את זה על השולחן.
<יהושע פרידמן: אני מסכים ש - - - זה כלי התרעתי, אבל תשימו את זה על השולחן.
<יהושע פרידמן: עיקולים הם כלי גבייה, הם לא כלי הרתעתי.
<יהושע פרידמן: הם לא אמורים להיות כלי הרתעתי והשימוש בהם נעשה אך ורק, אני אומר לך ב-99.9 אחוז מהמקרים, וזה מה שהיא אמרה, ככלי הרתעתי.
<רבקה אהרוני: לא נכון, לא נקבתי בסכומים.
<רבקה אהרוני: אמרתי שהנושא הזה נבדק ונכון שיש לו אלמנט הרתעתי.
<רבקה אהרוני: את האפקטיביות של ההליך אנחנו בודקים.
ישראל אייכלר: מעניין אותי הרבה דברים.
ישראל אייכלר: אני חושב שהדיון הזה העלה לי יותר שאלות מתשובות.
ישראל אייכלר: מה ההבדל בין הרתעתי למעשי.
<מוראני רימא: אבל עצם ההרתעה זה גם כלי.
<יהושע פרידמן: שימו את זה על השולחן.
<יהושע פרידמן: שהמחוקק יקבע שעיקול יהיה הרתעה.
<יהושע פרידמן: הוא לא קבע את זה.
<יהושע פרידמן: הוא קבע שעיקול יהיה כלי גבייה והוא לא כלי גבייה.
ישראל אייכלר: אני חושב שהצעת החוק הזאת תהיה מיותרת.
<מוראני רימא: שיקבע הליך תחליפי.
<יהושע פרידמן: מאה אחוז, הוא קבע הגבלת רישיון נהיגה ואמרנו שאנחנו בעד.
<מוראני רימא: עכשיו רוצים לבטל את זה.
ישראל אייכלר: אני מאד מצטער.
ישראל אייכלר: יכול להיות שנעשה דיון נוסף, דיון המשך.
ישראל אייכלר: אני רק רוצה לספר לכם - - -
<אליהו יצחק: הבעיה היא שיש לכם עורכי דין בשוק השחור.
<ענת הר אבן: חברים, אנחנו בתוך הממשלה.
<ענת הר אבן: הדיון הזה הוא באמת לא לעניין פה.
ישראל אייכלר: רבותי, על הדיון הזה אני רוצה לומר תם ולא נשלם.
ישראל אייכלר: אני חושב שרק נפתח.
ישראל אייכלר: נפתחו פה כמה שאלות שאנחנו צריכים עוד לדון עליהן, אבל קודם כל רשמנו לפנינו את העניין הזה של העיקולים של המיטלטלין.
ישראל אייכלר: אולי אנחנו נצטרך להגיש הצעת חוק שאסור לעשות עיקולים על מיטלטלין.
ישראל אייכלר: אבל לפני זה אני רוצה לבדוק ולראות את המחקר שלכם – האם העלות של הוצאת המיטלטלין לא עולה על הגבייה של החובות, תועלת על המכירה.
ישראל אייכלר: בכל מקרה אנחנו נגיש הצעת חוק בסעיף לחוק הוצאה לפועל, שיהיה מודגש שכל מה שעושים זה על החייב ובבעלותו.
ישראל אייכלר: זאת אומרת אם זה לא בבעלות החייב, אי אפשר יהיה לעקל.
ישראל אייכלר: זה דבר פשוט מאד.
ישראל אייכלר: אני רוצה להוסיף גם שרשם ההוצאה לפועל יפעל מתוך הנחה שהבעלות על הרכוש והמיטלטלין הניתנים לעיקול, הם של בעל הנכס.
ישראל אייכלר: היה והחייב אינו בעל הנכס – על הזוכה להוכיח שהרכוש שייך לחייב לא לבעל הנכס.
ישראל אייכלר: בעל הנכס זה בעל הדירה, אם זה המשכיר דירה או ההורים של החייב.
ישראל אייכלר: אני רואה שאנחנו צריכים חוק הרבה יותר משלים לזה, שאולי בכלל צריך לבטל את העניין של הוצאת מיטלטלין אישיים של הבן אדם.
ישראל אייכלר: כמו שפעם היו לוקחים את הפריז'ידר ואת הדברים הבסיסיים.
ישראל אייכלר: היום כבר מבינים שאסור להוציא את זה.
ישראל אייכלר: זה אסור לפי החוק, אז יכול להיות שצריך בכלל לבטל את זה, אבל אנחנו נדון על זה עם משרד המשפטים ואתכם, על הרעיון של להגיש הצעת חוק כזאת.
ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לכם שהייתם איתנו, ואם נצטרך נעשה עוד דיון המשך.
ישראל אייכלר: אנחנו נודיע לכם על זה.
<סופי שרית פלבר: סליחה, בעבר היו העצות חוק פרטיות לביטול הגבלת רישיון הנהיגה, האחרונה מדצמבר.
<סופי שרית פלבר: משרד המשפטים התנגד להצעה.
ישראל אייכלר: שלום, ברוכים הבאים.
ישראל אייכלר: אני מתנצל בשם הקואליציה הצרה שחייבים להצביע בוועדות שונות וזה נופל אחד לכאן ואחד לכאן, בגלל זה אני איחרתי.
ישראל אייכלר: אני הייתי פה, אבל לא היית בררה, היינו חייבים להצביע.
ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את הישיבה בנושאים שקשורים למענות היום ולמשפחתונים.
ישראל אייכלר: הוועדה מקיימת היום ישיבת המשך לישיבה שהתקיימה ב-14 ביולי 2015, בקיץ.
ישראל אייכלר: אני אתמקד קודם כל בבעיה הכי גדולה בעיניי.
ישראל אייכלר: אני לא יודע אם נוכל לפתור אותה פה, עניין התשלום הרטרואקטיבי.
ישראל אייכלר: ב-5 השנים האחרונות לא משלמים גם אם אדם חסר לו איזה טופס, או שלאישה חסר איזה טופס ואחר כך כשהיא משלימה היא לא מקבלת רטרואקטיבית.
ישראל אייכלר: זאת בשעה, אני יודע שבביטוח הלאומי בכל הזכויות שיש לאזרח אם הוא משלים טפסים והוא מבקש משהו, אז הוא מקבל שנתיים אחורה, במקרים כמו הביטוח הלאומי.
ישראל אייכלר: במקומות אחרים אפילו יותר, מס הכנסה ובל מיני מקומות.
ישראל אייכלר: משום מה אני לא יודע למה פה הם ביטלו את הדבר הזה, זה נוגע להרבה משפחות ולהרבה מעונות.
ישראל אייכלר: הדבר השני, נודע לנו ממשרד הכלכלה ש-15 אלף הורים עוד לא העבירו ערכות הרשמה למוקד משרד הכלכלה.
ישראל אייכלר: כאן אנחנו מדברים על הון עתק, לא מדובר על מישהו חריג, בודד שלא הגיש.
ישראל אייכלר: 15 אלף לא הגישו.
ישראל אייכלר: אני אבקש כבר לרשום שבסיכומים נבקש שזה יהיה רטרואקטיבי לפחות מספטמבר, מתחילת השנה - - -
<שלומית אבינח: הארגונים גם לא הגיעו לדיון.
<יעל שמרגד: הארגונים הגיעו.
<שלומית אבינח: נציגה אחת.
<שלומית אבינח: הזמנו את כל הנציגים שתמיד משתתפים בדיונים.
<יעל שמרגד: כולנו עסוקים ולדאבוננו לא מתקדם כלום.
<יעל שמרגד: קצת קשה להתמיד בהגעה לכאן כשאנחנו רואים שהדברים לא זזים.
ישראל אייכלר: זאת הערה מאוד מעניינת, כי אם כל הוועדות של הכנסת וכל הארגונים, כל משרדי הממשלה וכל מי שמתוקצב על ידי המדינה לא יגיע לדיונים בגלל שדברים לא זזים, אז אפשר לסגור את הכנסת מחר בבוקר.
ישראל אייכלר: דווקא עכשיו הייתה לנו ועדת הרווחה על שיקום האסיר, גם שם הטענה הייתה שאין כסף ואין תקציב לדברים שמגיעים לאזרח ומגיעים לחברה ולא מקבלים.
ישראל אייכלר: אם לא רוצים לסגור את הכנסת ואם כן רוצים לתת במה לציבור, בפרט לפונים, לטפל בבעיות אז צריך לבוא ולבוא ולבוא עד שהקרח יישבר וכן נוכל להשיג דברים.
ישראל אייכלר: יש בעיה, זאת לא בעיה זו מציאות ש-40% מהמבקשים מקבלים דרגות זכאות 12, בעצם זה לא מזכה אותם בסבסוד.
ישראל אייכלר: לפעמים אדם שכן זכאי רק חסר לו איזה טופס זניח, כבר נתונים לו 12, קודם כל אתה לא זכאי ואחר כך לך תוכיח שאתה כן זכאי.
ישראל אייכלר: אני לא יודע איך זה קורה, אולי אתם תציעו הצעות איך לתקן את הדבר הזה, כי גם מי שחסר לו טופס זה לא אומר שהוא לא זכאי.
ישראל אייכלר: אפשר להגיד לו: 'אתה זכאי, אבל את צריך להשלים א', ב' ו-ג''.
ישראל אייכלר: לא לתת לו מיד דרגה 12 ולשלול ממנו את הזכות.
ישראל אייכלר: עוד נושא שיש לנו היום, עניין של משפחתונים.
ישראל אייכלר: הפער בשכר של המטפלות במשפחתונים לשכר של המטפלות במעונות.
ישראל אייכלר: דיברנו על זה, נראה אם אפשר לעשות לזה שיפור.
ישראל אייכלר: בעיה נוספת שהעלנו בשעתו, זו הייתה בעיה אקוטית, אני לא יודע האם זז משהו והאם צריך להזיז את זה.
ישראל אייכלר: נשים שיוצאות לחופשת לידה מבטלים לה את הדרגה, שהיא קיבלה אותה בצדק, עד שהיא שתוכיח, עוד פעם מסמכים נוספים, שהיא חזרה לעבודה וכל הדברים שהמכשירים יודעים היום באופן אוטומטי.
ישראל אייכלר: מדובר בבירוקרטיה מיותרת ומסורבלת.
ישראל אייכלר: אני לא יודע אם תיקנו את זה, אם לא אנחנו רוצים לתקן את זה עכשיו.
ישראל אייכלר: גם לגבי אימהות שבוחרות להאריך את חופשת הלידה, הדרגה שלהן לא מסודרת עבור הילד ששוהה במעון.
ישראל אייכלר: יש כאן בעיה שאני רוצה לציין.
ישראל אייכלר: המעונות והמשפחתונים ממשיכים לפעול.
ישראל אייכלר: מי שמשלם את זה, הם ההורים.
ישראל אייכלר: לפעמים קורים שני מצבים: א', יש הורים שלא ממהרים להסדיר את זה כי המעון לא זורק אותם.
ישראל אייכלר: יש מקרים שגם המעונות לא כל כך מעוניינים כי ממילא הם מקבלים את הכסף, אז מה אכפת להם.
<יעל שמרגד: לא.
<יעל שמרגד: אנחנו נתונים דרגת ביניים, מה שנקרא, בחלק מהמקרים.
<יעל שמרגד: במקרים של מצוקה אנחנו גם נותנים דרגת ביניים עד שהם מקבלים את הדרגה, אנחנו סופגים את העלויות.
ישראל אייכלר: בכל מקרה זה לא בסדר, כי אחד מהצדדים, או ההורים שלא בצדק ניזוקים או שהמעונות ניזוקים.
ישראל אייכלר: יש עוד בעיה שדיברנו עליה ואנחנו צריכים לדבר עליה שוב.
ישראל אייכלר: יש הפליה מובנת בחוק שאימהות ערביות, אני פעם ראשונה שומע שהערביות, לא פעם ראשונה אני שומע בנושא הזה, אבל בחקיקה הערביות והערבים כן מקופחים, נדמה לי שבמקרה הזה נשים ערביות צריכות לעבוד רק 24 שעות ונשים יהודיות צריכות לעבוד 36 שעות.
ישראל אייכלר: יש פה הפלייה שאין לה הצדקה.
ישראל אייכלר: אני יודע את הטיעון שבגלל שהן מעוטות תעסוקה.
ישראל אייכלר: אם רוצים לעשות משהו בצדק וביושר אומרים 'מעוטות הכנסה לנפש'.
ישראל אייכלר: אני מבין שזה קריטריון שיכול להיות שמעוטות הכנסה לנפש, משפחות ברוכות ילדים שאין להן אפשרות לעבוד כל כך הרבה שעות.
ישראל אייכלר: לעשות לפי יהודים וערבים, אני חושב שזו לא הוגן לא כלפי הערבים ולא כלפי היהודים.
ישראל אייכלר: נפנה מיד עכשיו לפונים.
ישראל אייכלר: הפונים, פרח אליסי ויחזקאל לדרר.
<שלומית אבינח: פרח כאן?
<שלומית אבינח: לא, היא לא כאן.
ישראל אייכלר: לדרר בבקשה.
<יחזקאל לדרר: שלום.
<יחזקאל לדרר: אני יחזקאל לדרר, אני גר בביתר.
<יחזקאל לדרר: יש לי ילדים במסגרות של המעונות או של המשפחתונים במשך כשש שנים.
<יחזקאל לדרר: עד היום הכול היה בסדר, אבל בכל פעם שהייתי מתחיל בבירוקרטיה זה היה לוקח כמה חודשים עד שאני שהייתי משיג את כל האישורים.
<יחזקאל לדרר: הפעם עם הבת שלי האחרונה, היא נשארה באותו משפתחון משנה שעברה, ב-1.9 אמרתי שאני לא אתן את המסמכים עד שלא יהיו לי כל המסמכים.
<יחזקאל לדרר: אני יודע כבר איזה מסמכים אני צריך.
<יחזקאל לדרר: חשבתי להגיש את כל המסמכים ביחד, הכנסתי אותם ב-2.12 ואז גיליתי להפתעתי בפעם הראשונה את החוק הזה שאני מקבל רק על חודשים 11 ו-12 ואני לא מקבל על ה-9 וה-10.
<יחזקאל לדרר: עשיתי את זה בתום לב, אני כבר שש שנים בתוך הדברים האלה ומעולם לא היה דבר כזה.
<יחזקאל לדרר: פניתי לדרגים הגבוהים וכולם אמרו לי שזה הנהלים, עמדו מאחורי הזאת שנקראת 'נהלים' ואת הכסף אני משלם בסוף.
<יחזקאל לדרר: או.
<יחזקאל לדרר: קיי, כנראה שמבחינת החוק הם צודקים.
<יחזקאל לדרר: באתי לפה, אמרתי לפחות אני אפנה אליהם כבנאדם.
<יחזקאל לדרר: הכסף הזה יוצא מהכיס שלי, אין לי מאיפה לשלם.
<יחזקאל לדרר: הגשתי את כל המסמכים בפעם אחת כי רציתי להקל על הבלגן הזה.
<יחזקאל לדרר: בעצם גרמתי לעצמי רע, בשעה שכל המסמכים היו אצלי כבר בדרייב עוד מהתחלה חוץ אישור הלימודים - - -
<שלומית אבינח: אתה מתכוון לדרגה לילד החדש או לכל הילדים?
<יחזקאל לדרר: לא.
<יחזקאל לדרר: יש לי ילדה אחת במסגרת כרגע.
<יחזקאל לדרר: אני כמה שנים במסגרות האלה, ילד נכנס, ילד עולה וילד נכנס.
<יחזקאל לדרר: את רוב המסמכים היה לי בדרייב ולא הכנסתי אותם עד ה-2.
<יחזקאל לדרר: 12 כי היו חסרים שני מסמכים ורציתי להכניס את הכול ביחד.
<יחזקאל לדרר: אני פשוט פונה כבנאדם להתחשב בי.
<יחזקאל לדרר: נכון, אולי נהלים זה דבר קדוש וחשוב מאוד.
<יחזקאל לדרר: נגד נהלים אין לי תשובה, אבל בכל אופן אפשר להתחשב בי כבנאדם.
ישראל אייכלר: מי יכול להשיב על השאלה הזאת?
ישראל אייכלר: גלית יעקובוב מנהלת אגף בכיר מעונות יום.
<גלית יעקובוב: עקרונית מבחני תמיכה שלנו מדברים על חודש הגשה ועל חודש שקדם לו.
<גלית יעקובוב: זה מה שמוחל כלפי כולם ולכן התשובה שקיבלתי היא התשובה הזאת.
<גלית יעקובוב: זאת אומרת, אין לנו - - -
ישראל אייכלר: למה לא מתחילת השנה?
<גלית יעקובוב: הסיבות הן סיבות שונות, כבר במשך שנים דיברו על זה שאנשים צריכים באמת לבוא ולהגיש במועד שבו הם נכנסים.
<גלית יעקובוב: יש לנו בעיות של פיקוח, אנחנו צריכים לדעת באמת שהילדים נמצאים שם, יש מקרים ממסגרות אחרות שאנשים מתחילים להגיש לקראת סוף שנה, אז כשאתה הולך, אתה אפילו לא יודע אם הילד כן היה במסגרת.
<גלית יעקובוב: לא היה במסגרת, איך שואלים, איך בודקים.
<גלית יעקובוב: זה לא דברים פשוטים.
<יחזקאל לדרר: כי במשפחתון עצמו הילדה שלי ב-1.9 נרשמה.
<גלית יעקובוב: הרישום הוא רישום והתמיכה היא תמיכה - - -
<יעל שמרגד: הרישום הוא בכלל מאפריל עד מאי.
<גלית יעקובוב: נכון, ולכן יש לנו בעיה בכל זאת עם כל הנושאים האלה של רטרו.
<גלית יעקובוב: כשמדברים, כל הסוגיה של הרטרו זו סוגיה בעייתית של ללכת לדעת מה היה בעבר, לבדוק אם כן - - -
ישראל אייכלר: איך זה בבתי ספר ואוניברסיטאות וכל מי שמתוקצב במדינה, בודקים אם אין רישום מוקדם אז לא מתקצבים את המוסד בגלל שהוא אולי לא הגיע?
ישראל אייכלר: למה אתם שונים מכל מערכת?
<גלית יעקובוב: אנחנו לא מתקצבים מוסד כאן, אנחנו נותנים סבסוד לפרט.
<גלית יעקובוב: בסבסוד לפרט כלל ברזל שמדבר באופן כללי, שאנחנו לא נותנים רטרו.
<גלית יעקובוב: יש מקרים - - -
ישראל אייכלר: ביטוח לאומי כן נותנים רטרו.
<גלית יעקובוב: בביטוח לאומי נותנים רטרו, הם קובעים - - -
ישראל אייכלר: שנתיים.
<גלית יעקובוב: הם קובעים את הזכאות לפני שנתיים.
<גלית יעקובוב: אצלנו כלל הברזל - - -
ישראל אייכלר: למה אתם לא קובעים זכאות מספטמבר?
<גלית יעקובוב: כי זה הכלל שנקבע.
<גלית יעקובוב: הכלל נקבע, מה שנקרא - - -
ישראל אייכלר: מי מוסמך לשנות את הכלל?
<גלית יעקובוב: כולנו.
<גלית יעקובוב: זה מה שאני מנסה להגיד.
<גלית יעקובוב: ברגע שמבחני התמיכה קובעים את זה, זה הכלל שחל כלפי כולם ואז אני לא יכולה לתת לאדון יחזקאל לדרר משהו שאני לא נותנת לכל היתר.
ישראל אייכלר: אני שואל על כל היתר.
<גלית יעקובוב: אם רוצים לשנות, זאת החלטה שצריכה להתקבל ויש לה משמעויות, אז צריך לשנות את זה כלפי כולם ולהגיד: 'תקשיבו, תגישו מתי שאתם תרצו.
<גלית יעקובוב: לא משנה מתי תגישו, גם אם זה בסוף השנה נחייב את תקציב המדינה'.
<גלית יעקובוב: זה גם כן קצת בעייתי, רטרואקטיבית תשעה חודשים אחורה.
<גלית יעקובוב: למעשה - - -
ישראל אייכלר: צריך למצוא את המקבילות החוקתיות.
ישראל אייכלר: היועצת המשפטית שלנו, יש מקבילות בחוק לדברים כאלה?
ישראל אייכלר: הרי כל מי שמתחשבן עם המדינה אם זה חקלאים, אם זה סובסידיות, אם חברות אוטובוס, כולם מחשבים רטרואקטיבית.
ישראל אייכלר: אפשר למצוא מקבילה כדי לאפשר לעשות את זה?
ישראל אייכלר: <ורד קירו זילברמן:> זה לא קבוע בחוק באופן חד משמעי.
<איטה עטיא: זה לא קבוע חד משמעי.
<איטה עטיא: מאחר ואנחנו יודעים שלא תמיד להורה יש את כל המסמכים במועד שהוא צריך להגיש, אנחנו אומרים להורה שעל מנת להיכנס למערכת ועל מנת שלא תקבל את הקנס תגיש שאלון, ספח תעודת זהות שנדע שזה אתה, אישור - - -
<שלומית אבינח: השאלה מי אומר, השאלה אם המשפחתון אומר לו?
<יחזקאל לדרר: אף אחד לא אמר לי את זה, זאת הבעיה.
<איטה עטיא: כתוב בערכה שהוא מקבל.
<איטה עטיא: הכול כתוב.
<איטה עטיא: אלכס יושב ארבעה חודשים לכתוב - - -
<שלומית אבינח: אלכס עושה עבודה, רק לשבח.
<שלומית אבינח: אני לפרוטוקול אומרת.
<איטה עטיא: בשנה הבאה בעזרת ה', - - -
ישראל אייכלר: אלכס עוד חייב לנו תשובה על אימהות שחוזרות לעבודה.
<איטה עטיא: אי אפשר להגיד: לא ידעתי, לא ראיתי.
<יחזקאל לדרר: אני השנה לא ידעתי מזה ואף אחד לא אמר לי את זה.
<איטה עטיא: חבל, זה כתוב.
<יחזקאל לדרר: מה זה חבל, זה שזה כתוב באתר שלכם?
<יחזקאל לדרר: אני לא נכנס לכל אתר.
<איטה עטיא: כשבאת קיבלת מעטפה?
<יחזקאל לדרר: כן.
<איטה עטיא: בעמוד הראשון כתוב באותיות קידוש לבנות.
<איטה עטיא: אני כתבתי, אני.
<יחזקאל לדרר: אני בכל אופן לא ראיתי את זה, כי אם הייתי רואה הייתי עושה את זה.
<יחזקאל לדרר: הכול היה בדרייב מוכן חוץ מכמה מסמכים.
<איטה עטיא: תכנס ותקרא.
<יחזקאל לדרר: אני מאמין.
<יחזקאל לדרר: קיי, אני מאמין, אני לא מתווכח על זה.
ישראל אייכלר: בכלל אין דו שיח.
<איטה עטיא: אם אתה מגיש שאלון, מגיש ספח תעודת זהות ואישור קבלה, אז לא סופרים את החודשיים.
ישראל אייכלר: מי מוסמך לשנות את ההחלטה שלכם?
<איטה עטיא: זאת החלטה - - - <קריאה:> אנחנו ומשרד - - -
ישראל אייכלר: מי, נתניהו, נשאל את ג'ון קרי שישכנע אותו?
ישראל אייכלר: משרד הכלכלה - - - <קריאה:> כלכלה ואוצר.
<גלית יעקובוב: עקרונית מבחני תמיכה נקבעים על ידי משרד הכלכלה ומשרד האוצר ביחד.
<איטה עטיא: אנחנו נתנו פתרון.
<איטה עטיא: במקום שהוא ישמור את כל המסמכים לדצמבר, הוא היה צריך לשלוח את מה שיש לו בספטמבר.
ישראל אייכלר: ברור שמי שמגיש בזמן זה בסדר.
ישראל אייכלר: אני מדבר על מצב ש-15 אלף אימהות לא הגישו.
<איטה עטיא: אנחנו מדברים על חלקי אפילו.
<איטה עטיא: הוא היה צריך להגיש את המסמכים שיש לו ואז הוא לא היה מקבל את העונש.
<איטה עטיא: איך אני יודעת שהילד שלו קיים במעון?
<איטה עטיא: שיגיש את השאלון, תעודת זהות ואני לא אספור לו את החודשיים.
<יעל שמרגד: אבל הוא, כדי לא לפצל את המסמכים, כי לדאבוננו אצלכם הולכים דברים לאיבוד, ואז הסיכוי של 'אני אאחר - - -
<איטה עטיא: זה לא יום-יומיים, זה שלושה חודשים.
<איטה עטיא: את לא היית מסכימה שיגישו למעון שלך שלושה חודשים.
<איטה עטיא: אז אל תתני לגיטימציה - - -
<יעל שמרגד: אני לא נותנת לגיטימציה.
<יעל שמרגד: זה מקרה חריג.
<איטה עטיא: א', זה לא מקרה חריג.
<גלית יעקובוב: המקרה שלו הוא כדוגמה לכל ה-15 אלף שעוד לא הגישו.
<גלית יעקובוב: גם אחרים שכן הגישו, הם הגישו באיחור.
<איטה עטיא: יפה, אנחנו נתנו פתרון, אי אפשר שלא כתבנו את הפתרון.
<איטה עטיא: כתבנו, הכנסנו למעטפה, נתנו את המעטפה לכל הוראה – צריך לקורא.
ישראל אייכלר: אני מאוד שמח שהתפתחה השיחה הזאת בהתחלה כי נציג האוצר רוצה ללכת.
ישראל אייכלר: בשביל זה אני צריך אתכם פה.
ישראל אייכלר: אני רוצה שתסכימו שאפשר לעשות את זה רטרואקטיבית גם אם בנאדם לא הגיש, כמו בדברים אחרים.
<דניאל סוצ'י: חשוב לי להגיד.
<דניאל סוצ'י: קודם כל אני רציתי להתייחס לסוגית השכר, לסוגית התעריפים.
ישראל אייכלר: במשפחתונים, זה חשוב.
<דניאל סוצ'י: קודם כל על סוגית התעריף.
<דניאל סוצ'י: יש תעריף נורמטיבי שנקבע ומתעדכן כל שנה בהתאם לשלושה מדדים: מדד המחירים - - -
<שלומית אבינח: אתה מדבר על השכר - - -
ישראל אייכלר: של המטפלות במשפחתונים.
<דניאל סוצ'י: אנחנו בסופו של דבר, הממשלה מעדכנת מדי שנה, יש מפקח מחירים במשרד הכלכלה, הוא מעדכן בהתאם לצו שניתן על ידי שר האוצר ושר הכלכלה, את מחיר המשפחתונים וגם את מחיר המעונות, פחות רלוונטי לעניינו.
<דניאל סוצ'י: בין היתר הרכיב הכי מרכזי בו, 33% זה שכר הממוצע.
<דניאל סוצ'י: יש שני רכיבים נוספים: מדד מחירי הצרכן ומדד מחירי המזון.
<דניאל סוצ'י: בהתאם לזה מתעדכן כל שנה השכר הנורמטיבי.
<דניאל סוצ'י: אני כן יכול להגיד שבשנה האחרונה הוא עלה ב-5.5% שזו עלייה משמעותית - - -
<גלית יעקובוב: מוצמד לשכר מינימום, לא לשכר הממוצע.
<דניאל סוצ'י: שכר מינימום, סליחה.
<גלית יעקובוב: זה חשוב כי הפעימות הקרובות גם תבואנה לידי ביטוי.
<דניאל סוצ'י: נכון, נכון.
ישראל אייכלר: למה צריכה להיות הפלייה כל כך גדולה בין מטפלת מעונות לבין מטפלת?
<דניאל סוצ'י: קודם כל אני אומר, אין עניין של הפלייה.
<דניאל סוצ'י: הייתה שנה אחת שנדרשה חתימת שני השרים, אני לא רוצה להיכנס לזה.
<דניאל סוצ'י: ב-2014 אחד השרים לא היה מוכן לחתום ולכן לא עודכן המחיר של המשפחתונים, השנה עודכן.
<דניאל סוצ'י: דרך אגב, מה - - -
ישראל אייכלר: כמה ההפרש היום?
<דניאל סוצ'י: מה שגלית התחילה להגיד - - - עלה משמעותית.
<דניאל סוצ'י: ועכשיו כל הגידולים שכולנו מכירים, עליית שכר המינימום בשנים הקרובות, יחולו משמעותית על משפחתונים - -
<גלית יעקובוב: רק על משפחתונים ולא על מטפלות המעונות כי הן צמודות לשכר המגזר הציבורי.
ישראל אייכלר: זאת אומרת שהפער הגדול שהיה, נדמה שעמד על 500 שקל לחודש כן קיים?
<טובה עמור: כן קיים.
<טובה עמור: אנחנו גם מדברים על התעריף שהורה משלם.
<טובה עמור: זה נגזרת למשכורת של המטפלת.
ישראל אייכלר: מי קובע לכם את התעריף?
<גלית יעקובוב: וועדת המחירים ו - - -
ישראל אייכלר: אתם קובעים תעריף כל כך שונה?
<גלית יעקובוב: המבנה של מעונות יום ומשפחתונים הוא מבנה שונה לגמרי.
<גלית יעקובוב: משפחתון זה מטפלת - - -
ישראל אייכלר: אולי נקיים את הדיון אחרי שהוא יסיים.
ישראל אייכלר: אני רוצה ממך תשובה על - - -
<דניאל סוצ'י: השאלה הקודמת שאמרת?
ישראל אייכלר: הרטרו.
<דניאל סוצ'י: אני אסביר.
<דניאל סוצ'י: אנחנו יודעים: א', כמו שהיא אמרה, גם מסמכים חלקיים מתקבלים לכן אני חושב שיחזקאל, לצורך העניין, אם הוא היה כן קורא, אני לא רואה את הבעיה שהייתה.
<דניאל סוצ'י: אתה שואל אותי לגבי רטרו, אפשר להגיש את הפניות האלה.
<דניאל סוצ'י: כל הפניות האלה מגיעות למשרד הכלכלה.
<דניאל סוצ'י: עכשיו אנחנו דנים לקראת תשע"ז.
<דניאל סוצ'י: יש דוחות של המבקר.
<דניאל סוצ'י: אם נראה שיש צורך ואכן יש - - -
<שלומית אבינח: תשע"ו ותשע"ה, אין, הן לא - - -
<דניאל סוצ'י: אני לא קיבלתי, לא מכיר את הפניות האלה לגבי רטרו, אם כן אנחנו - - -
<שלומית אבינח: בוודאי שיש.
<גלית יעקובוב: תמיד יהיה את מי שבא ואומר: 'תקשיבו, הגשתי באיחור, אני מבקש שתתנו לי רטרו'.
<גלית יעקובוב: זה תמיד קיים.
ישראל אייכלר: נו, אם מדובר במספר אנשים מסוים, אז אתם יכולים לאשר את זה.
<שלומית אבינח: מה סדר הגדול של פניות?
<יעל שמרגד: אמרת שזה 15 אלף.
ישראל אייכלר: 15 אלף - - - <קריאה:> לא.
ישראל אייכלר: שלא הגישו.
<איטה עטיא: הגישו באיחור.
ישראל אייכלר: בדיוק, זה לא אומר שה-15 אלף יציפו אתכם עכשיו.
<גלית יעקובוב: הם לא יציפו, אבל ברור לכם - - -
ישראל אייכלר: כמה אנשים - - -
<איטה עטיא: אבל מתישהו הם יגישו.
<איטה עטיא: יש לנו את המספרים, כל שנה מגיעים בסוף ל-95 אלף.
<איטה עטיא: יש מי שמתמהמהים - - -
<גלית יעקובוב: הכלל שנקבע בזמנו על החוסר הרטרו וכו' וכו', זה היה מסיבות מאוד ברורוץ של לדעת בתחילת השנה איפה הדברים נמצאים, לדעת מי נמצא מי לא נמצא - - -
ישראל אייכלר: בסדר, אני שמעתי, את אמרת את זה כבר קודם.
ישראל אייכלר: אני מסכים שצריך להיות סדר, אבל לא צריך ללכת עם זה עד הסוף.
<גלית יעקובוב: מה שרציתי להגיד שאין כאן סוגיה של חריג.
<גלית יעקובוב: אני לא יכולה לדון בסוגיות האלה.
<גלית יעקובוב: כמו שאמרתי - - - לא.
<גלית יעקובוב: אני אומרת, 'אין לי מה לדון ב-15 חריגים'.
<גלית יעקובוב: לכולם יש את אותה טענה: 'לא אספתי את המסמכים, לא ידעתי, הגשתי באיחור'.
<שלומית אבינח: הם לא הגישו, מדובר על יחזקאל שהגיש בנובמבר.
<גלית יעקובוב: יש כמוהו עוד.
<גלית יעקובוב: יש כמוהו עוד - - -
ישראל אייכלר: אז מה עם כל ה-15 אלף?
<גלית יעקובוב: אין לי בעיה.
<גלית יעקובוב: אני רק אומרת, הפתרון חייב להיות בקבלת החלטה שאומרת 'נותנים גם רטרו לכולם'.
<גלית יעקובוב: או שנתונים רטרו לכולם או שלא נותנים לכולם, אבל יש וועדת חריגים.
ישראל אייכלר: אני מבקשים שתקבלו החלטה כזאת.
ישראל אייכלר: הייתה החלטה כזאת, עד לפני חמש שנים זה היה.
<גלית יעקובוב: נכון וזה הופסק בגלל הסיבות שהבלגן הזה יצר במערכת, בגלל חוסר הוודאות, בגלל החיוב התקציבי בסוף שנה על מה שהיה בתחילת שנה.
<גלית יעקובוב: היו הרי - - -
<טובה עמור: כל הבלגן הזה בגלל ההפרטה של הרישום.
<גלית יעקובוב: היו טעמים לכך.
<גלית יעקובוב: אפשר לקחת את אותם פעמים ולשקול אותם שוב ולקבל החלטה.
<גלית יעקובוב: שוב, אני מוכנה לקבל את ההמלצה וללכת לכיוון הזה, אבל לא ברמה של חריגים.
ישראל אייכלר: עד לשנה, את זו אני רוצה שתשקלו מחדש.
<גלית יעקובוב: לשנה זאת, שוב, זה אומר עוד פעם שזה תיקון רטרואקטיבי, זה לא בלתי אפשרי.
<גלית יעקובוב: זה בוצע בעבר, אבל זה אומר שמקבלים החלטה אחרי שבודקים עוד פעם את הכול ומבינים שזה מה שעושים.
<גלית יעקובוב: זה אומר שאנחנו ומשרד האוצר נצטרך לשבת על זה.
<שלומית אבינח: השאלה לגבי אלה שכבר הגישו או שבפוטנציאל ה-15 אלף – זאת ההחלטה שצריכה להתקבל.
<שלומית אבינח: אלו שלא הגישו - - -
ישראל אייכלר: לא משנה, כי אם הם קובעים כלל שמגישים רטרו, אז הם צריכים לקחת בחשבון שכל ה-15 אלף תאורטית יגיעו.
ישראל אייכלר: <קריאה:> איפה האחריות של ההורים?
ישראל אייכלר: לא קונסים בסכום כזה גדול - - -
<גלית יעקובוב: זה היה העניין.
ישראל אייכלר: בסכום כזה גדול.
ישראל אייכלר: מדובר לפעמים בקנס מנהלי על זה שמישהו לא מגיש, נותנים לו 100-200 שקל קנס אם הוא מאחר, אבל לא אלפי שקלים.
ישראל אייכלר: מספטמבר עד אמצע השנה זה אלפי שקלים.
<שלומית אבינח: בעבר היה רטרו כל השנה?
<גלית יעקובוב: כן.
ישראל אייכלר: אנחנו נסכם את הקטע הזה בכך שאתם תשקלו את זה מחדש.
ישראל אייכלר: אני אדבר עם השר, אני לא יודע מיהו יהיה בעוד שבוע, אבל אם זה נתניהו - - -
<יעל שמרגד: יש מנכ"ל.
ישראל אייכלר: מי זה המנכ"ל?
ישראל אייכלר: <קריאה:> עמית לנג.
ישראל אייכלר: נפנה גם אליו.
ישראל אייכלר: בינתיים, נתניהו.
<יחזקאל לדרר: אפשר שאלה קטנה.
<יחזקאל לדרר: למה לא עושים שהרישום שלי במעון יתפוס אצלכם כמו שליחת בקשה ואז אני פותר את הבעיה.
<גלית יעקובוב: יש הרבה שנרשמים בלי שמבקשים סבסוד.
<גלית יעקובוב: הסבסוד והרישום זה לא אותו דבר - - -
<יחזקאל לדרר: מי שנרשם יכול לבקש גם סבסוד.
<יחזקאל לדרר: שיקבל את דרגה 12 כביכול.