GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יוסף ויטמן: אבל אני צריך להביא את ה-150 שקלים האלה מתרומות.
<שלומית אבינח: אתה לא יודע כמה תקבל, כי התשלום הוא בדיעבד.
<יוסף גרוס: בדיעבד.
<יוסף גרוס: עד היום רוב העמותות לא קיבלו את הכסף מפסח.
סופה לנדבר: אולי לא היה תקציב, נו.
<יוסף ויטמן: בסדר, זה כסף שיגיע, אנחנו מבינים, אבל אנחנו רוצים לפני החג לדעת כמה יאושר, כמה אנחנו נקבל.
ישראל אייכלר: בגלל שלא היה תקציב, אז כל העמותות לא קיבלו מפסח עד היום?
<יוסף גרוס: זה לא קשור לתקציב.
<יוסף גרוס: זה גם בשנים עברו.
<יוכבד אילוז: לא, לא, תוך חודש הם מקבלים את ההקצבה.
<יוכבד אילוז: למי שמגיש בזמן אנחנו מעבירים את זה לרואה החשבון של החשב הכללי לבדיקה וזה מגיע אלי ויוצא לתשלום.
ישראל אייכלר: תוך חודש?
<יוכבד אילוז: בוודאי.
ישראל אייכלר: זה היה גם בשנת 2015?
<יוכבד אילוז: כל מי שדיווח בזמן, קיבל את הכסף.
<יוכבד אילוז: יש לי נתונים מדויקים במשרד.
ישראל אייכלר: אז אנחנו נשמע אותך מיד.
ישראל אייכלר: אתה סיימת?
<יוסף ויטמן: כן, אבל אני גם אתייחס לזה שבאמת הצוות שלה עושים עבודה נהדרת.
<יוסף ויטמן: תוך חודש, כמו שהיא אומרת, הדברים מתוקתקים.
<יוסף ויטמן: אבל אנחנו רוצים לדעת מראש כמה יגיע לנו לפני החג, ולא בדיעבד.
ישראל אייכלר: יש פה את עמותת צאצאי הט"ז.
<יוסף גרוס: סליחה, אני רוצה להוסיף עוד דבר אחד, ברשותכם.
<יוסף גרוס: קודם כל גובה התקציב, שזה 8 שקלים לסל, הפער, הרי 150 שקלים זה הרבה הרבה יותר.
<יוסף גרוס: ולמה עסק או עוסק מורשה שקונה מוצרים לעסק מזדכה על המע"מ והעמותה שקונה מוצרי מזון לחלק לנזקקים, לנזקקים של המדינה, שהמדינה הייתה צריכה לתמוך בהם, המע"מ על ה-150 שקלים הוא 30 שקלים ועל זה מקבלים 8 שקלים.
ישראל אייכלר: אז תשאלו את מנהל החשבונות או רואה החשבון.
ישראל אייכלר: אולי כדאי להקים חברה ללא כוונת רווח.
<יוסף גרוס: זה לא עובד.
<יוסף גרוס: חברה לא יכולה לקזז מע"מ.
<יוסף גרוס: זה כמו עמותה.
ישראל אייכלר: חברה לא יכולה לקזז מע"מ?
<יוסף ויטמן: חברה ללא מטרות רווח, זה מלכ"ר.
ישראל אייכלר: אה, מלכ"ר לא יכולים.
ישראל אייכלר: זאת אומרת המע"מ שהעמותה משלמת לעומת חברה, זה כבר יותר מכל התמיכה.
<יוסף ויטמן: מה שאומר אל תתנו ואל תיקחו.
<יוסף ויטמן: כאילו אל תיקחו מע"מ וגם תתנו.
ישראל אייכלר: יש אפשרות כזאת לחשוב על זה שכמו שחברה מזדכה על מע"מ, גם עמותה תוכל להזדכות על מע"מ?
סופה לנדבר: במקרה הספציפי אנחנו נוכל לחוקק את זה.
נורית קורן: האמת היא שזה אולי קצת הפסד שהם לא יכולים להזדכות על זה.
ישראל אייכלר: זה סכום עצום.
ישראל אייכלר: יכול להיות שהמדינה הייתה מרוויחה את כל הסיוע - - -
סופה לנדבר: אפשר לעשות את זה בחקיקה.
סופה לנדבר: עמותה לא יכולה.
נורית קורן: רגע, עמותה לא יכולה, אבל חברה לתועלת הציבור כן יכולה, ואז הם חברה.
סופה לנדבר: אבל הם לא יכולים להפוך.
ישראל אייכלר: אנחנו ניתן לצאצאי ט"ז.
ישראל אייכלר: משה יעקב ויזל, בבקשה.
<משה יעקב ויזל: יש לנו ברשימת המשפחות שלנו 7,130 משפחות.
<משה יעקב ויזל: בכל יום חמישי ופעם בחודשיים יש סל יותר מורחב.
<משה יעקב ויזל: ביום חמישי הסל פחות או יותר.
<משה יעקב ויזל: באופן עקרוני, הכל תלוי במה שכר שמענו פה.
<משה יעקב ויזל: אין לי מה להוסיף, אבל אני אחזור על זה עוד הפעם.
ישראל אייכלר: חבל לחזור.
ישראל אייכלר: אם הבעיות תיפתרנה, מה שהם העלו וזה יעזור לך, אז היה כדאי שתבוא.
ישראל אייכלר: אם יש למישהו להוסיף.
<משה יעקב ויזל: יש לי להוסיף דבר אחד.
<משה יעקב ויזל: להרחיב את האפשרויות בנושא של הקריטריונים של ה-8.30 שקלים והוא ביקש שיהיו 60 שקלים ואנחנו כבר רוצים את זה.
<משה יעקב ויזל: וגם שזה לא יהיה רק רשת ויקטורי, שזה לא טוב, שזה יהיה לעוד סוגי דברים, שלא יהיה רק - - -
ישראל אייכלר: לא רק מזון, גם צורכי בית.
<משה יעקב ויזל: יש צורכי בית, טיטולים למשל זה אותו דבר כמו אוכל.
<משה יעקב ויזל: יש אברך צעיר שמקבל בכולל 1,800 שקלים והטיטולים שלו עולים פי שניים ממה שהוא מקבל.
ישראל אייכלר: חברת הכנסת נורית קורן צריכה לצאת, אז אנחנו ניתן לה את זכות הדיבור.
נורית קורן: אז קודם כל זה באמת מבורך שאתה עושה דיון כזה.
נורית קורן: לצערי הרב, רק חבל שהשולחן לא יותר גדול ולא באו לפה יותר עמותות, כי הדברים האלה חשובים וכל זמן שבאמת אין יותר תמיכה ונכנסות כל מיני עמותות.
נורית קורן: מה שאני הייתי רוצה בפורום הזה לבקש, שיש לשים לב לקנות אוכל בריא.
נורית קורן: אני עובדת על זה שגם לחם מקמח מלא יהיה יותר זול, כי אני חושבת שזה מה שצריך לתת לאנשים.
נורית קורן: צריך לתת אוכל בריא במיוחד במגזר החרדי, ששם צריך לקבל את כל אבות המזון ובאמת לקנות דברים שהם חשובים, כמו למשל קטניות, שזה לא עולה הרבה כסף וזה מאד משביע, זה מאד בריא.
ישראל אייכלר: בעיקר לפסח.
נורית קורן: לפסח יש בעיה, אבל אני אומרת שיש פה עמותות שנותנות כל יום חמישי.
ישראל אייכלר: קטניות יותר בריאות מפחמימות?
ישראל אייכלר: לי זה לא כל כך ברור.
ישראל אייכלר: אני שומע עכשיו.
נורית קורן: תשמע, על זה כבר נעשה שיחה.
נורית קורן: אני לא אקח את הזמן שלך.
ישראל אייכלר: נדבר על קטניות.
נורית קורן: אבל צריך יותר לדאוג שאנשים יקבלו פירות וירקות - אנשים, ילדים וגם אימהות.
נורית קורן: אני אומרת לכם, אני נכנסתי לסיפור הזה כשהבנתי שכמה שאישה עד גיל 30 לא מקבלת את כל מרכיבי המזון החיוניים, שזה מורכב מפירות, ירקות, קטניות ודגים.
נורית קורן: עוף ובשר זה כבר לא כל כך, יותר חשוב הדברים האלה, ובזמן שהיא נמצאת בהיריון, שזה גם לתינוק וגם בשבילה.
נורית קורן: אחר כך בגיל הרבה יותר מאוחר היא תהיה חולה אם היא לא מקבלת את הדברים הבסיסיים האלה.
נורית קורן: לכן עמותות צריכות לקחת בחשבון גם את הדברים האלה.
נורית קורן: אמנם אני קצת סוטה מהנושא הזה של מה צריך לתת, אבל במשרד הרווחה יש את תזונה בת קיימא.
נורית קורן: גם כשנותנים כסף לעמותות, צריך לקחת את זה בחשבון וצריך להגדיל להם טיפה את הסל.
נורית קורן: ואם צריך בחקיקה, את הנושא של המע"מ, כי זה באמת נושא חשוב.
ישראל אייכלר: זה יכול להיות דבר מאד חכם.
נורית קורן: זה חשוב ואולי שלושתנו נחשוב על זה ואני מוכנה.
ישראל אייכלר: כבר יש לנו תקדים, שהאוצר לא ישמע, שאם את מחירי המים והתחבורה הציבורית הורדנו בערך כמו המע"מ, אז אפשר לפחות לעשות את הדבר הזה, שבעמותות כאלה, שהן מוכרות ומחלקות, שיהיה להן לפחות כמו חברה כלכלית, שיכולה להתקזז עם המע"מ.
נורית קורן: נכון, כי זה הרבה כסף.
נורית קורן: זה הרבה מאד כסף.
נורית קורן: ואני חושבת שזה יהיה מאד מבורך.
נורית קורן: אז לפחות מהפגישה הזאת יצא איזה שהוא מסר ואני רוצה שוב לברך את העמותה, שהם עושים באמת עבודה.
נורית קורן: אותם אני מכירה.
ישראל אייכלר: את מכירה אותם?
נורית קורן: אני מתנצלת, אתכם אני לא מכירה.
ישראל אייכלר: אנחנו הזמנו את אלה שפנו.
נורית קורן: כן, זה מאד חשוב באמת.
נורית קורן: משרד הרווחה צריך - - -
ישראל אייכלר: יכול להיות שהעמותות הגדולות יותר, העשירות יותר, לא מתעסקות עם 8.3 שקלים.
<אברהם סבג: אני יכול להגיד לך שהרבה פעמים ראיתי את הבירוקרטיה ולא - - -
ישראל אייכלר: ולא הגשת.
<אברהם סבג: אי אפשר להחזיק ראש בשביל הדבר הזה.
<יוסף גרוס: חצי יום כל השנה צריך להתעסק רק עם זה.
ישראל אייכלר: כל יום?
<יוסף גרוס: כל יום לתקן ולשלוח ולבדוק כל חשבונית.
<יוסף גרוס: רוצים פירוט, מה קנו.
<יוסף גרוס: כשאני קונה מסיטונאות של ירקות, מה אפשר לקנות בסיטונאות של ירקות?
<יוסף גרוס: פירות וירקות.
<יוסף גרוס: מבקשים ממני פירוט ועוד פעם ותעודות משלוח.
ישראל אייכלר: מה הפירוט, אם זה מלפפונים או עגבניות?
<יוסף גרוס: בדיוק, בדיוק.
<יוסף גרוס: ואם לא, מבטלים לי את החשבונית.
<יוסף גרוס: חשבונית של 50,000 שקלים שאין פירוט, לך תביא את תעודות המשלוח על סחורה שסיפקו לך לפני חצי שנה.
<יוסף גרוס: רק להשיג את הדברים האלה, כל יום חצי יום.
נורית קורן: אז אני רוצה בזה, שאם אנחנו נסדר את המע"מ, אתם תצטרכו להגיש דו"חות, אתם תהיו יותר מסודרים, ואני חושבת שיהיה לכם יותר קל.
נורית קורן: ואולי הבירוקרטיה תהיה גם יותר קלה, ברגע שהם יהיו מסודרים.
<דורון רצון: מה שאמר משרד האוצר, זה בערך ייקח איזה 3-4 שנים, זה בסדר, אבל בקיזוז, כשתקבלי את ההחזר של המע"מ של הקיזוז, זה ייקח עוד הרבה זמן.
ישראל אייכלר: אתה יודע, אם חברות מלכ"ר יוכלו לקזז כמו חברות כלכליות, זו תהיה מהפיכה בעולם הרווחה.
<דורון רצון: יורידו אותך לרזולוציות.
ישראל אייכלר: אם חיים כץ ירצה, הוא יעביר את זה.
נורית קורן: לא רק זה, אני גם חושבת שצריך להגדיל את הסל לפחות לפסח.
נורית קורן: המוצרים כל כך יקרים, זה לא ראש השנה.
נורית קורן: צריך להגדיל את הסל, כדי שבאמת יוכלו לחגוג את פסח כמו שצריך.
ישראל אייכלר: תודה רבה, חברת הכנסת קורן.
<אברהם סבג: עוד משהו קטן.
<אברהם סבג: סליחה, במה אנחנו עוסקים?
<אברהם סבג: רובנו עוסקים פה בעבודת התנדבות ובסך הכל צריך שיהיה אמון, כי אם אנחנו באים לעזור לאנשים, אז בטח ובטח שהממשלה, שזה גוף גדול, שיש לו את האזרחים שלו, צריך פשוט לרתום את עצמנו גם אלינו, לעזור לנו ולא פשוט שנהיה מסובכים בכל הבירוקרטיות.
<יוסף ויטמן: אני רציתי להוסיף משהו.
<יוסף ויטמן: התקציב של קמחא דפסחא וסלי מזון מותנה דווקא לעמותות מזון.
<יוסף ויטמן: זאת אומרת אם יש עמותה שהיא מפעילה גם מוסד חינוכי והיא גם מחלקת חצי מיליון שקלים קמחא דפסחא, היא לא תקבל תמיכה על קמחא דפסחא.
<יוסף ויטמן: למה?
<יוסף ויטמן: כי צריך לפחות 50% או אחוז מסוים מתוך הפעילות של העמותה, שתהיה גם לזה.
ישראל אייכלר: אני מציע לך שבשישה מיליון שקלים שהמדינה נותנת לקמחא דפסחא, אם אתה תוסיף מוסדות חינוך שמחלקים, לא יישארו לך לא רק 8 שקלים, אלא 0.80 אגורות לכל מנה.
ישראל אייכלר: אז עדיף - - -
<יוסף ויטמן: אז צריך להוסיף עוד תקציב.
ישראל אייכלר: אז זה משהו אחר.
ישראל אייכלר: הוספת תקציב זו ועדה אחרת.
ישראל אייכלר: העניין של הבירוקרטיה זו העבודה שלנו.
ישראל אייכלר: אני רוצה לבקש מהגברת יוכבד אילוז, מנהלת מחלקת עיזבונות, קודם כל שאלה ראשונה.
ישראל אייכלר: למה זה מחלקת עיזבונות?
ישראל אייכלר: למה לא מחלקת רווחה?
<יוסף גרוס: כי גם 8 השקלים האלה מגיעים רק מהעיזבונות ולא מהמדינה.
ישראל אייכלר: זה לא בתקציב של משרד הרווחה?
<יוכבד אילוז: אני בעצם אחראית על נושא עיזבונות המדינה, שזה כל העמותות שפועלות עם כל אוכלוסיית המשרד, כאשר ועדת העיזבונות אפשרה למשרד לחלק את הפעילות של קמחא דפסחא, סלי מזון ומסגרות הזנה, באמצעותנו, מאחר שלה אין את הבקרה וכו'.
<יוכבד אילוז: אז הנושא של ביטחון תזונתי גם עבר אלינו וזה בתחום אחריותנו.
ישראל אייכלר: אז מה זה קשור לעיזבונות?
ישראל אייכלר: רק כמה עיזבונות שיש?
ישראל אייכלר: זאת אומרת משרד הרווחה בתקציבו, את הביטחון התזונתי הוא לא מתקצב מעצמו?
<יוכבד אילוז: הוא מתקצב מעצמו ויש לי גם תוספת של עד 4 מיליון שקלים בשנה מוועדת העיזבונות.
ישראל אייכלר: זאת אומרת ועדת העיזבונות זה רק סיוע?
ישראל אייכלר: כמה התקציב של המשרד?
ישראל אייכלר: 4 מיליון שקלים זה עיזבונות.
<יוכבד אילוז: עד ארבעה מיליון שקלים הם מאשרים לנו לשנה לשלושה פרויקטים, שליש לכל פרויקט, לנושא קמחא דפסחא, סלי מזון ומסגרות הזנה.
<יוכבד אילוז: המשרד משלים בכל שנה, תלוי לפי השר.
<יוכבד אילוז: השנה היו 41 מיליון שקלים, ככלי, עם עיזבונות המדינה.
<יוכבד אילוז: עיזבונות המדינה נתנו כמיליון שקלים והשר חיים כץ הביא תוספת מאד מכובדת, עם הכניסה שלו.
<יוכבד אילוז: אז אולי אני אתחיל להתייחס - - -
ישראל אייכלר: כן, אני רציתי לפשוט לסדר את העניין הזה של העיזבונות, כי לא חשבתי שזה מן הראוי שמשרד הרווחה יהיה תלוי רק בעיזבונות.
ישראל אייכלר: אבל אם את אומרת שהוסיפו עוד 41 מיליון שקלים, או 36 מיליון משל עצמו, זה כבר אחרת לגמרי.
<יוכבד אילוז: אוקיי.
סופה לנדבר: כמה כסף בדרך כלל חסר?
<יוכבד אילוז: לנושא של מזון?
סופה לנדבר: של מזון.
<יוכבד אילוז: אנחנו מעריכים שאם יהיו לפחות בין 15 מיליון ל-20 מיליון שקלים לכל פרויקט, אנחנו נעמוד בצורה מכובדת כלפי העמותות להשתתפות שלנו בסל, אם כי אני לא יודעת מראש מי יגיש.
<יוכבד אילוז: אנחנו הרי לוקחים את סך התקציב חלקי כמות הסלים המאושרת שלנו, של כלל העמותות, וכך בונים תעריף לסל.
<יוכבד אילוז: אז הסל משתנה גם בהתאם לכמות הבקשות שמוגשת בכל שנה והחלוקה היא שוויונית.
<יוכבד אילוז: אז זה עובד בצורה הזאת, וכמובן שהתשלום כפוף לדיווח.
סופה לנדבר: ומשנה לשנה אתם רואים שמספר האנשים שזקוקים לעמותות האלה עולה?
<יוכבד אילוז: עולה, כן.
<יוכבד אילוז: בהחלט עולה.
<יוכבד אילוז: ישנה עלייה.
ישראל אייכלר: והתקציב יורד בהתאם?
<יוכבד אילוז: זה בנושא של ביטחון תזונתי.
<יוכבד אילוז: ההשתתפות שלנו בסל יורדת.
<יוכבד אילוז: אולי אני אתחיל בזה שאם אנחנו מדברים על שנת 2015, אנחנו היינו כמעט חצי שנה ללא שר.
<יוכבד אילוז: אתם זוכרים שהשר כהן פרש ואז התקציב שעמד לרשות המשרד זה מה שהיה.
<יוכבד אילוז: כשהשר חיים כץ נכנס, אנחנו היינו אחרי ועדת תמיכות של קמחא דפסחא ומסגרות הזנה, והוא מיד דאג לתוספת של ה-30 מיליון, שחולקה – 15 מיליון לחג נוסף – זה חגי תשרי, ו-15 מיליון לנושא של סלי מזון.
<יוכבד אילוז: בנושא של הזנה עוד לא פרצנו דרך.
<יוכבד אילוז: אני כבר עובדת במשרד למעלה מ-30 שנה, ובתקופת אורלב, כשהוא היה שר, היה לי סעיף שנקרא בתי האכלה.
<יוכבד אילוז: כשהוא עזב הסעיף הזה בוטל על ידי האוצר, או אני לא יודעת מה.
ישראל אייכלר: כשזה בעצם בתי התמחוי.
<יוכבד אילוז: שזה בתי התמחוי.
<יוכבד אילוז: היה לי 3 מיליון שקלים, שזה היה סכום יותר מכובד שהצטרף לסכום שהשופטת, ברשות ועדת העיזבונות מתקצבת אותנו והיינו יכולים לסייע לנושא של בתי התמחוי.
<יוכבד אילוז: צריכה להיות ישיבה עם המנכ"ל ועם אגף התקציבים שלנו בשבוע הקרוב, על תקציב 2016.
<יוכבד אילוז: אנחנו עדיין לא סגורים עליו.
<יוכבד אילוז: העמותות הגישו את הבקשות דרך המרכבה.
<יוכבד אילוז: משרד הרווחה עבר לתוכנת המרכבה ועשינו כנסים בהשתתפות של הרבה עמותות כדי ללמוד את הנושא.
<יוכבד אילוז: היו מספר כנסים במספר אזורים, וכל מי שרצה הגיע, השתתף וקיבל הנחיות.
<יוכבד אילוז: וגם היום, מי שרוצה להיכנס לנושא, זה דברים שכבר לא תלויים בנו, זה נהלים של איך למלא טפסים.
<יוכבד אילוז: הדרישות הן של החשכ"ל, של כל הפרוצדורה.
<יוכבד אילוז: אין לנו שליטה.
<יוכבד אילוז: אנחנו משתדלים שכל עמותה שפונה ואנחנו יכולים לסייע, אנחנו מזמינים אותה, יושבים איתה, מסייעים במה שאפשר וגם מסתייעים ברכזת ועדת התמיכות.
<יוכבד אילוז: זה הקטע של הפרוצדורה של להגיש.
<יוכבד אילוז: בעניין מבחני התמיכה.
<יוכבד אילוז: אנחנו כפופים למבחני תמיכה של משרד המשפטים, כאשר בקמחא דפסחא אנחנו השתדלנו עם השנים להקל, שזה אומר למשל עמותה שהיא מתעסקת עם נושא של חינוך וגם מתעסקת בנושא של חלוקת מזון, אם היא חילקה בשנה קודמת לפחות 2,000 סלים, אנחנו מקבלים אותה כעמותה שעוברת מבחן תמיכה.
<יוכבד אילוז: אני לא בודקת לה את המאזנים, יש לי את הנתונים שלה כבר אצלי במערכת, אם היא ותיקה.
<יוכבד אילוז: אם היא לא ותיקה והיא חדשה, היא מוכיחה לי שהייתה לה הוצאה מאזן של כך וכך סכום שיצא בפועל במאזן המבוקר, חלקי המקבלים, ואני מעריכה שהיה להם את ה-150 שקלים ואני יכולה לקבל אותם ואנחנו לא בודקים אותם ומבחינה זאת אנחנו הקלנו.
<יוכבד אילוז: יש לנו עוד הקלות.
ישראל אייכלר: לגבי חישוב הסל, זה משפחה לפי נפש או לפי הורים?
<יוכבד אילוז: במבחן התמיכה האחרון, אנחנו הוספנו בסלי מזון את האפשרות.
<יוכבד אילוז: משרד המשפטים הסכים איתנו, מאחר שהיה תקציב סביר, שאפשר יהיה לתת שני סלים למשפחה.
<יוכבד אילוז: הוא הסכים איתנו שסל אחד זה לא יספיק והיה תקציב שיהיה אפשר לתגמל את העמותה.
<יוכבד אילוז: אם יש לי 5 מיליון שקלים או 4 מיליון שקלים והעמותות יחלקו שני סלים, אני אגיע לסכומים מאד קטנים של השתתפות.
ישראל אייכלר: אנחנו כבר מדברים על 40 מיליון שקלים.
<יוכבד אילוז: 40 מיליון שקלים זה לכלל הנושאים, אבל אם אני נכנסת פר פרויקט, אם אני הולכת לסלי מזון, לדוגמא אם היה לי בשנה קודמת 3 מיליון שקלים ואני אצטרך לתת שני סלים למשפחה, אז זה פשוט יתחלק לסכום הרבה יותר קטן.
<יוכבד אילוז: השנה, שבאמת הייתה ההגדלה הזאת של התקציב, אז אנחנו נוכל באמת לסייע ואני מקווה שזה יהיה גם בשנת 2016, נוכל באמת להחיל את מבחן התמיכה על זה למי שיחלק למשפחות מעל חמש נפשות.
<יוכבד אילוז: זה מופיע במבחן התמיכה.
<יוכבד אילוז: אני הבנתי שהמשרד העביר לכם את מבחן התמיכה ויש בו סעיף שמדבר על זה.
<שלומית אבינח: אבל זה יהיה מעתה ואילך?
<יוכבד אילוז: כן, כן.
<יוכבד אילוז: בנושא של בדיקה, אני אכנס עכשיו לנושא בדיקת הדיווחים של העמותות.
<יוכבד אילוז: המשרד צריך בעצם לקבל את רשימת המקבלים, את המשפחות המקבלות שהן מתחת לסף העוני.
<יוכבד אילוז: אנחנו גם צריכים לוודא שהם קיבלו לפחות 150 שקלים לסל, שזה ממש מינימום, זה וודאי לא מספיק לא לפסח ולא לחודשי, אבל זה המינימום.
<יוכבד אילוז: אנחנו לא נדרוש מהעמותות 500 שקלים.
<יוכבד אילוז: אנחנו גם מתחשבים בשווי תרומות שהעמותה מדווחת לנו, ושווי התרומות מוכר רק אם יש לנו תעודת משלוח או קבלה, שהעמותה קיבלה מספק תרומה של מזון.
<יוכבד אילוז: במידה והעמותה לא הייתה לה קבלה או תעודת משלוח, ביקשתי את ההתערבות של היועצת המשפטית של ועדת התמיכות והייתה הסכמה ש-20% מכלל שווי התרומות במזון יוכר אפילו ללא קבלה ותעודת משלוח.
<יוכבד אילוז: מה שאנחנו בעצם עושים - - -
<דורון רצון: ויש אישור על זה, על ה-20% האלה?
<יוסף גרוס: אבל אני מדבר על חשבונית לגבי מוצרים שקנו, בתשלום.
ישראל אייכלר: לא, זה משהו אחר.
ישראל אייכלר: אני רוצה תשובה על זה, אבל אחר כך.
<יוכבד אילוז: אני אכנס לזה.
ישראל אייכלר: רגע, ולגבי תרומות כספיות שהעמותה הביאה?
ישראל אייכלר: אם היא קנתה מוצרים?
<יוכבד אילוז: תרומות כספיות, אם היא קנתה בהם מוצרים, זה מופיע כהוצאה, כחשבונית מס שמגישים לנו על ההוצאה.
ישראל אייכלר: אם למשל חסדי ישורון קונה בחודש שאין חתונות כך וכך כמות של ירקות ומביאה קבלה, אז זה מוכר?
<יוכבד אילוז: מביאה חשבונית, כן, זה מוכר.
<יוכבד אילוז: החשבונית צריכה להיות עם פירוט, וזאת דרישה של רואה החשבון מהחשב הכללי, שהוא בודק את כל הדיווח אחרינו ואז הוא מאשר אותו לתשלום.
<יוכבד אילוז: זאת אומרת שאם עמותה הייתה בסופר וקנתה מוצרי מזון ב-100,000 שקלים, היא צריכה איזה שהוא פירוט.
<יוכבד אילוז: היא קנתה כך וכך סוכר, כך וכך שמן.
<יוכבד אילוז: אני לא יודעת, אולי היא קנתה גם ערק?
<יוכבד אילוז: ואת הדברים האלה צריך למנוע אותם מראש, למרות שאנחנו סומכים על העמותות.
<יוכבד אילוז: זה הנוהל, כי אנחנו רוצים להימנע מהעובדה ש - - -
ישראל אייכלר: הייתי רוצה להבדיל בין עמותה שאת צודקת, שעמותה שקונה בכמויות היא צריכה להביא קבלה וחשבונית ותעודת משלוח, כי זה כמויות גדולות, לבין מה שהוא העלה, כשהקונה, כשהצרכן העני בא עם התלוש הזה לצרכנייה והוא צריך להביא קבלה ופירוט מה הוא קנה שם, שמא הוא קנה חד פעמי או משהו כזה - - -
<יוכבד אילוז: הוא לא צריך להביא.
ישראל אייכלר: את זה הוא לא צריך להביא?
<יוכבד אילוז: יש לנו ככה, ואני רציתי לדבר על הנושא הזה של סלי מזון וכרטיסי מזון.
<יוכבד אילוז: אנחנו גם אפשרנו לעמותות שמחלקות כרטיסי מזון, לקבל תוספת של 50% תעריף כשהם מחלקים כרטיסי מזון, כי זה הרבה יותר מכובד, כולנו יודעים.
<יוכבד אילוז: אם כי סלי מזון, אם יש להם תרומות והם קונים, אנחנו גם מכירים בהם בתעריף של 100%.
<יוכבד אילוז: אני מדברת פשוט גם על הנושא שמדברים על הקשחה, ולהיפך, אנחנו מנסים בכל שנה לנסות ולהקל.
<יוכבד אילוז: אנחנו גם נותנים איזה שהוא תגמול על חלוקה בפריפריה ועל חלוקה בשלושה אזורי חלוקה, שזה בעצם בשלוש ערים שרחוקות אחת מהשנייה 50 קילומטרים, אנחנו נותנים עוד 10% על התעריף.
<יוכבד אילוז: עכשיו אומרים 8 שקלים לסל, זה בערך, אבל אנחנו נותנים יותר בתעריף, לפי הדיווח של העמותה.
<יוכבד אילוז: הכלל בכרטיסי מזון במבחן התמיכה, על הכרטיס צריך להיות מוטבע למזון בלבד ואנחנו עושים את זה כדי למנוע שוב, את הנושא של כל מה שלא - - -
ישראל אייכלר: של הערק.
ישראל אייכלר: אז בגלל הערק אסור לקחת - - -
<יוכבד אילוז: לא רק.
<יוכבד אילוז: אנחנו אומרים שאם היה תקציב הרבה יותר גדול למשרד הרווחה, היינו שמחים להרחיב את זה להרבה יותר, אבל אם יש לנו רק את זה, אז אנחנו מעדיפים שמשפחה שאין לה מה לאכול, שתקנה אוכל בזה.
<יוכבד אילוז: לכן חשוב שיהיה מוטבע וזה בגלל מבחני התמיכה.
<יוכבד אילוז: אין לי שליטה על זה, זה משרד המשפטים.
<יוכבד אילוז: המשפחה לא צריכה להביא כלום.
<יוכבד אילוז: העמותה עושה את הרכישה, מחלקת את כרטיסי המזון לכל הנזקקים, כשמוטב עליהם למזון בלבד.
<יוכבד אילוז: המרכול רואה את זה ומאפשר לו לקנות מזון בלבד.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, עמותה לא צריכה להביא את הכרטיס שהוא קנה, מר X, ומה הוא קנה בפירוט.
<יוכבד אילוז: לא, לא.
ישראל אייכלר: אלא רק מה היא סגרה - - -
<יוכבד אילוז: את הרכישה הכוללת, בדיוק.
ישראל אייכלר: אבל מותר לצרכנייה לתת כלי אוכל כמו כלים חד פעמיים בתלוש הזה?
<יוכבד אילוז: כן, ניתן.
ישראל אייכלר: בהגדרה מזון אפשר להכניס כלי אוכל גם?
ישראל אייכלר: לפחות חד פעמיים.
<יוכבד אילוז: אז זהו, יש לנו אפשרות לעמותות גם לדווח על סל מורחב, שהוא כולל טיטולים, מטרנה, מוצרי היגיינה ומה שהזכרתם גם בנושא של כלים חד פעמיים, אבל הוא יצטרך להוכיח על גודל של סל, לפחות 20 שקלים.
<יוכבד אילוז: כי אנחנו אומרים שהמשפחות - - -
ישראל אייכלר: ואתם לא תגדילו לו באותו אחוז?
ישראל אייכלר: למשל הוא צריך עוד 25% מ-150 ל-200, אתם תוסיפו 25% ממה שהוא משלם.
<יוכבד אילוז: אז זהו, עד היום לא נתקלנו בתופעה של 200 שקלים שהסל מורחב, שהעמותות - - -
<שלומית אבינח: כי אתם מלכתחילה לא עושים את זה.
<יוכבד אילוז: ברגע שזה יגיע אלינו בבקשות, ועדת התמיכות תדון והיא תשנה את חלוקת התקציב בין כל העמותות.
<יוכבד אילוז: אנחנו נבנה תעריף לסל מורחב ולסל רגיל.
ישראל אייכלר: זה יכול להיות רעיון טוב, שיעזור לאנשים גם לקבל יותר ב-200 שקלים, וגם - - -
<יוכבד אילוז: כן, אני רוצה באמת להזכיר עוד איזו שהיא הקלה.
ישראל אייכלר: לפי נפשות דיברנו.
<שלומית אבינח: היא אמרה שיש שני סלים.
ישראל אייכלר: יש שני סלים למשפחה שיש לה יותר מחמש נפשות.
<יוכבד אילוז: מעל חמש נפשות, יש את זה.
<יוכבד אילוז: אני אוכל אחר כך להראות לך את זה במבחן התמיכה.
<יוכבד אילוז: יש לנו עוד איזו שהיא הקלה שהייתה בשנה האחרונה.
<יוכבד אילוז: העמותות בעבר היו צריכות להגיש פי שניים הוצאות של חשבוניות מגובה התמיכה שאנחנו מאשרים, ולהוכיח שההוצאות שלהם, פלוס שוווי התרומות חלקי המקבלים, נותן לי 150 שקלים מזון.
<יוכבד אילוז: בשנה האחרונה עשינו שינוי שזה יהיה רק 30% ולא פי שניים ואנחנו משלימים את ה-70%.
<יוכבד אילוז: בנושא של הדיווח על שגויים.
<יוכבד אילוז: אנחנו מקבלים בעצם את הקבצים של העמותות ומעבירים אותן לאגף המחשוב שלנו.
<יוכבד אילוז: הם מריצים אותם מול מרשם התושבים ואז אנחנו מקבלים פלטים של נפטרים, של כפולים, של מהגרים, של אי התאמה בין תעודת זהות לשם פרטי או שם משפחה.
<יוכבד אילוז: מאחר שהיו פניות מכמה עמותות, אני העברתי את הבקשה שלהן לוועדת התמיכות והייתה הסכמה שגם להחיל רטרואקטיבית, לשנת 2015, בדיקה חוזרת של כל השגויים, של כל העמותות שהוגשו אלינו, להריץ אותם – מספר זהות מול שם משפחה מול שם נעורים, ואם ייווצר עוד פעם, אנחנו נשלים לכולן את התקציב שמגיע להן.
<יוכבד אילוז: הם לא יצטרכו לתקן, כי אני לא יכולה לאפשר להם לתקן לא ילדים ולא נפטרים.
<שלומית אבינח: רגע, אתם מסרתם לעמותה?
<יוכבד אילוז: העמותה מסרה.
<שלומית אבינח: לא, מה ששגוי אתם החזרתם להם מסומן שגוי?
<יוכבד אילוז: לא.
<יוכבד אילוז: אנחנו לא מחזירים.
<שלומית אבינח: עמותה יודעת מה שגוי?
<יוכבד אילוז: אנחנו לא יכולים להחזיר.
<יוכבד אילוז: זה שייך למאגר מידע של המשרד שמי.
ישראל אייכלר: לפחות מה שהם נתנו לכם.
<יוכבד אילוז: זאת הנחיה של הייעוץ המשפטי.
<יוכבד אילוז: לא ניתן להעביר את רשימת השמות מודפסת, עם הנתונים.
<יוכבד אילוז: אנחנו יכולים לבדוק את הנושא שוב.
<יחיאל יברוב: זה כמו בישיבות, במוסדות.
<יחיאל יברוב: למשרד החינוך יש את הנתונים.
<יחיאל יברוב: אז יש דף, רואים מי שוגה.
ישראל אייכלר: גברת שקוראים לה רייצ'ל והיא רשומה רחל, יכול להיות שבאגף המחשוב יגידו שזה לא אותה גברת.
<יוכבד אילוז: אז אנחנו נבדוק אותה לפי תעודת זהות ושם משפחה ושם הנעורים שלה, של המשפחה, על מנת שלא תהיה בעיה.
ישראל אייכלר: אני חושב שכן צריך לתת, לפחות לעמותה שהגישה שמות, את השמות שלה.
ישראל אייכלר: בדיוק כמו שזה רכוש המשרד, זה רכוש שלה.
ישראל אייכלר: להגיד רבותי פה ופה יש לנו בעיה אתכם.
<שלומית אבינח: לסמן את השגויים.
ישראל אייכלר: אז יש כאלה שבאמת יש בעיה, אז יש בעיה.
ישראל אייכלר: אבל אם הוא יגיד לך תשמעי גברת אילוז, זה פשוט אותה גברת.
<יוכבד אילוז: אני אוכל לבדוק את זה.
<יוכבד אילוז: אצלנו השגויים הם גם נפטרים, גם מהגרים וגם גילאים.
<יוכבד אילוז: זאת אומרת שאם עמותה מגישה לי ראש משפחה שהוא ילד בן 5, יש לי בעיה עם זה.
<קריאה: זו טעות של העמותה.
<יוכבד אילוז: זו יכולה להיות טעות, אני לא-.
<יוכבד אילוז: לכן אנחנו לא מענישים ולא נכנסים לבירורים, אבל בקטע של - - -
<דורון רצון: מה שאת אומרת שאני אחזור על הטעות כל הזמן ואת לא אומרת לי במה אני טועה.
<יוכבד אילוז: מה שאני אמרתי זה שאני אבקש שוב את הבדיקה של הייעוץ המשפטי, האם אפשר להפיק את דו"ח השגויים ולהעביר אותו לעמותות, אם זה ניתן בעבר.
ישראל אייכלר: אנחנו גם נכין מכתב לשר מהוועדה, שיורה ליועץ המשפטי.
ישראל אייכלר: בדרך כלל היועץ המשפטי מורה לשר, אבל יש שרים שכן מורים, נכון?
<יחיאל יברוב: כל מוסד שיש לו תלמידים, יקבל דו"ח שגויים.
ישראל אייכלר: כן, כמו בכל דבר.
<יחיאל יברוב: עד ה-10 בחודש להגיש, עד ה-25 מדווחים על שגויים.
ישראל אייכלר: אני חושב שאפילו במס הכנסה ובמע"מ אפשר, אם משהו שגוי הם אומרים לי פה ופה זה שגוי ואני יכול לתקן.
<יוכבד אילוז: זה נושא שאני אוכל להביא לוועדת התמיכות שייבדקו את זה מבחינה משפטית.
<יוכבד אילוז: אם זה מותר, אין בעיה.
ישראל אייכלר: חברת הכנסת סופה לנדבר.
סופה לנדבר: אני קודם כל מצטרפת לכל דבר שאתה אמרת.
סופה לנדבר: אני חושב שיש להקל על עמותות, לעזור לעמותות, לסייע בדברים שהמדינה בעצם זרקה מעצמה את האחריות על האנשים האלה.
סופה לנדבר: אני חושבת שחובתה של מדינת ישראל לסייע ולעזור לאנשים שנמצאים במצוקה ולא לזרוק את זה על עמותות.
סופה לנדבר: ובזמן שהמדינה מעבירה את זה לעמותות, חובתנו היא לעזור לעמותות, בפרט על משרד הרווחה, להקל על העמותות האלה בגלל שהבירוקרטיה כאן חוגגת ואנחנו נגד בירוקרטיה.
סופה לנדבר: אני אצטרך לחקיקה, אם אתה תמליץ והוועדה תעשה את החקיקה על קיזוז המע"מ.
סופה לנדבר: אני חושבת שבמקרה הזה אנחנו יכולים להעביר את זה כחוק, וחבר הכנסת הסביר על כך.
סופה לנדבר: אני מאחלת לכולנו קודם כל שלא יהיו.
ישראל אייכלר: זהו, זה הכי טוב.
ישראל אייכלר: שלא יחדל אביון מקרב הארץ.
סופה לנדבר: שיהיו כמה שפחות וכמה שפחות יצטרכו את העזרה והסיוע.
סופה לנדבר: אתם עושים עבודה נהדרת.
<אברהם סבג: אם אני קונה פירות מביכורי שדה נגיד, זה גם - - -
<יוכבד אילוז: תעביר לי את החומר שאני אבדוק על מה אתה מדבר.
סופה לנדבר: יושב ראש הוועדה מחליט לעשות את החקיקה ואנחנו נהיה יחד אתכם.
ישראל אייכלר: תודה רבה, אני מקווה שזה יעבור.
ישראל אייכלר: אם חיים כץ יסכים איתנו, הוא בולדוזר, הוא יכול לפרוץ את הדבר הזה.
ישראל אייכלר: לא נראה לי שהאוצר ישוש על דבר כזה.
<אברהם סבג: מדובר על פעמיים בשנה, שני חגים.
<אברהם סבג: שיהיה כבוד לאנשים האלה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לסכם, ברשותכם.
<יוסף גרוס: אם מדברים כבר על המע"מ, אז גם מס שכר שהעמותה משלמת הוא יותר יקר ממס שכר אם יש משכורות, בעמותות שיש משכורות, הוא יותר יקר מהשכר שמעסיק משלם.
ישראל אייכלר: אני גם צריך לסיים.
ישראל אייכלר: אני רק רוצה לסכם.
ישראל אייכלר: קודם כל הוועדה מבקשת שחלוקת סל תהיה לפי מספר הנפשות במשפחה.
ישראל אייכלר: משפחה גדולה תהיה זכאית-.
ישראל אייכלר: הוועדה רשמה את הודעת משרד הרווחה, שמשפחה גדולה שמעל חמש נפשות תהיה זכאית גם לשני סלים בחלוקה.
ישראל אייכלר: בעניין הטפסים, הוועדה שמעה על הבעיות הבירוקרטיות של מילוי הטפסים, והיא מבקשת להקל כמה שאפשר.
ישראל אייכלר: הוועדה רשמה את ההודעה של הגברת אילוז, הממונה על העיזבונות, שהמשרד יקל בשורה של טפסים שיהיה אפשר להיות יותר ברורים ויותר קלים.