GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מוראני רימא: חוק ההוצאה לפועל נועד להעמיד לרשות הציבור מנגנון לשם אכיפת חובות, כך שנושה שצריך לגבות חוב מבן אדם מסוים, הוא צריך לפנות לגורם מסוים על מנת שיחזיר את הכסף שהוא זכאי לקבלו.
<מוראני רימא: אז לכן הוצאה לפועל מהירה, יעילה ואקטיבית, היא עוזרת ואף תומכת בחידוד המנגנון הזה והאפקטיביות של המנגנון הזה.
<מוראני רימא: כאשר אנחנו פוגעים בחוזקה של הגבייה או באפקטיביות של הגבייה, אז כולם מזוכים והאנשים בכלל במדינה יתייחסו אל המערכת הזאת בצורה של זלזול, סליחה על המילה.
<מוראני רימא: אז לכן פה צריך לתמוך בהליכי הגבייה ולתת להם שיניים, על מנת לשמור על שלטון החוק כמובן, אדוני.
<מוראני רימא: דבר שני, כמו שחברתי פה אמרה, הגענו להליכי הגבלות או הם התווספו בעקבות תיקון 29 לחוק ההוצאה לפועל.
<מוראני רימא: ההגבלות הללו, שש ההגבלות שהתווספו במסגרת סעיף 66 א' ו-66 ב', הן לא כולן חדשות, אדוני.
<מוראני רימא: ארבע מהן כבר נמצאות מזמן בסעיף 69.
<מוראני רימא: מה שכן התווסף וכן חדש יחסית, זה הגבלת רישיון הנהיגה וההגבלה של יציאה מהארץ.
<מוראני רימא: ההגבלות הנ"ל הינן בעצמן מוגבלות, ואני אתייחס באופן ספציפי ונקודתי להגבלת רישיון הנהיגה.
<מוראני רימא: ההגבלה הנ"ל ניתנה על קבלת רישיון, על חידוש רישיון ועל החזקה ברישיון.
<מוראני רימא: האפקטיביות של ההגבלה הזו היא רק בעת חידוש הרישיון.
<מוראני רימא: אתה שומע את החייב מתחיל לצעוק רק כשהוא הולך לחדש - - -
<תמר פרידמן: כי עד אז הוא לא יודע על ההגבלה, סליחה.
<מוראני רימא: הוא כן יודע והוא ממתין לדקה ה-90 ומתחיל להתרוצץ על מנת לבדוק מה הוא כן יכול לעשות, ולצערי הרשמים מאד רחמניים במקרה הזה, ייאמר לזכותם.
<מוראני רימא: רק שנייה.
<מוראני רימא: לצערי משטרת ישראל לא אוכפת עניין אכיפת ההחזקה של הגבלת רישיון הנהיגה, כך שצריך בעיני, וככה זה נועד העניין מתחילתו, לעצור את החייב שנוהג באוטו, להחרים את האוטו ולהוציא אותו מהרכב, מאחר שהרישיון שלו מוגבל.
<מוראני רימא: אדוני, הטלת ההגבלות הינה בשיקול דעת הרשם, כך שהרשם צריך לבדוק שאכן התקיימו התנאים של סעיף 66 ב' לחוק ההוצאה לפועל.
<מוראני רימא: דבר שני, הוא צריך לוודא שאכן ננקטו הליכים קודמים, לפני שהנושה יידרש לגעת בעניין הזה של ההגבלות.
ישראל אייכלר: אני חושב שלשכת עורכי הדין תומכת בזה, כי עורכי הדין בדרך כלל מייצגים את הנושים ולא את המסכנים.
<מוראני רימא: אני כן מייצגת את הנושים ועדיין אני עומדת - - -
ישראל אייכלר: את הנושים, אני אומר.
ישראל אייכלר: אתם מייצגים את הנושים.
<מוראני רימא: ואני עדיין עומדת על כך שנא לרחם על הנושים.
<מוראני רימא: נא לתת להם להחזיר את הכסף שלהם, על מנת שלא יצטרפו למעגל החייבים, אדוני.
<מוראני רימא: הגבלת רישיון נהיגה לא תוטל באופן חד וחלק כאשר החייב נכה או שיש במשפחתו בן אדם נכה.
ישראל אייכלר: כן, היועצת המשפטית כבר מנתה את הדברים האלה.
<מוראני רימא: כאשר עצם הטלת ההגבלה פוגעת ביכולתו לסלק חובותיו, כאשר עצם - - -
ישראל אייכלר: אני לא צריך שתקריאי לי את החוק.
<מוראני רימא: ההגבלה תפגע בעיסוקו.
<מוראני רימא: ועכשיו לפרקטיקה, אדוני.
<מוראני רימא: רשמי ההוצאה לפועל מקלים מאד ומרחמים מאד על החייבים, כך שחייב שהוטלו עליו הגבלות והוא פונה לרשם ההוצאה לפועל בבקשה מינימאלית לשם ביטול ההגבלה, והוא עומד או התחיל לעמוד בצו התשלומים, הרשם ישירות נענה לבקשה שלו, כי אדוני, ההליך הזה הוא לא הליך ענישתי.
<מוראני רימא: זה הליך על מנת להסיט או להחזיר את החייב לדרך המלך לשם תשלום חובותיו; ודבר שני, חייב אשר לא שילם בכלל על חשבון החוב בתיק ומגיש את הבקשה הזאת בדקה ה-90 על מנת לחדש רישיון, אתה יודע מה קורה?
<מוראני רימא: הרשם כן נענה והוא מתנה את הביטול בדבר אחד – בוא, תשלם סכום מינימאלי על חשבון החוב, נעשה לך חקירת יכולת ומכאן נתחיל להתקדם.
<שלומית אבינח: כן, אבל זה לגבי חייב שיודע להתנהל.
<שלומית אבינח: הבעיה היא עם חייב שלא יודע להתנהל.
<מוראני רימא: אז מה?
<מוראני רימא: שיידע להתנהל.
<מוראני רימא: הוא גם כן צריך להנות מכל העולמות?
ישראל אייכלר: אני נתתי לך את כל רשות הדיבור לדבר, כי זה מאד חשוב לשמוע את עמדת לשכת עורכי הדין.
<מוראני רימא: תודה, אדוני.
ישראל אייכלר: אגב, אני רוצה לומר לפרוטוקול שאחת הבעיות הקשות בגביית חובות, זה לא החוב לחייבים אלא הניצול של הגילדה של עורכי הדין, שמכפילים ומשלישים ומרבעים את החוב, לצורכי עיסוקם העסקי.
<מוראני רימא: לא נכון אדוני.
ישראל אייכלר: ובעיקר - - -
<מוראני רימא: בכנסת - - -
ישראל אייכלר: אני אומר את דעתי כנציג ציבור ואני אומר עוד יותר מזה, שהתעשייה הזאת, של גביית חובות על ידי עורכי הדין, זה דווקא על ידי ארגונים גדולים ועשירים כמו חברות סלולר, בנקים, עיריות ולא המסכנים, בעלי עסקים מסכנים.
<מוראני רימא: לא נכון.
<מוראני רימא: אדוני - - -
ישראל אייכלר: לא צריך ויכוח.
ישראל אייכלר: אני לא פתחתי ויכוח, אני רק אמרתי את דעתי.
<מוראני רימא: לא, לא, רק רציתי להעשיר את הידע של אדוני.
<מוראני רימא: כולנו מסכימים לכך שאפשר לבטל את הריביות וההצמדה בתיקי ההוצאה לפועל, אם החייב כן בא ומסדיר את חובותיו.
<מוראני רימא: כולנו נשמח, אדוני.
<שלומית אבינח: משרד המשפטים לא דיבר.
ישראל אייכלר: חשבתי שהמשפטנים שלהם, אבל בואו נשמע מה עמדת משרד המשפטים.
<יהושע פרידמן: זה לא עמדת משרד המשפטים.
<יהושע פרידמן: אנחנו הסיוע המשפטי.
ישראל אייכלר: סיוע משפטי למי?
<יהושע פרידמן: סיוע משפטי במשרד המשפטים.
<יהושע פרידמן: יש אגף של סיוע משפטי.
ישראל אייכלר: לחייבים?
<יהושע פרידמן: לא, לא, רגע.
<יהושע פרידמן: אנחנו לא מייצגים חייבים או זוכים, אנחנו מייצגים גם זוכים.
<יהושע פרידמן: אין לנו פה - - -
<שלומית אבינח: הזוכים לא זקוקים לכם, בדרך כלל.
<יהושע פרידמן: הזוכים בדרך כלל לא, אבל אנחנו מייצגים גם זוכים.
<יהושע פרידמן: יש גם מקרים שאנשים מגיעים אלינו לגבות חוב.
<יהושע פרידמן: זה לא שאנחנו עומדים בצד של חייבים או בצד של זוכים.
<יהושע פרידמן: אין לנו בעניין הזה אג'נדה.
<יהושע פרידמן: עלו פה כמה נקודות שחשוב לי להתייחס אליהן.
<יהושע פרידמן: קודם כל, רשמי ההוצאה לפועל לא מרחמים.
<יהושע פרידמן: לפי החוק, ברגע שעומדים בצו תשלומים, רשם הוצאה לפועל צריך לבטל את הצו.
<יהושע פרידמן: זה לא נתון לשיקול דעתו, והם ככה עושים.
<יהושע פרידמן: הם לא מרחמים על אף אחד, הם מיישמים את החוק.
<מוראני רימא: כן.
<יהושע פרידמן: אכן באמת חייבים שעומדים בצווי תשלומים שנקבעו להם, לא מוטלות עליהם הגבלות.
<יהושע פרידמן: אם הם עומדים מלכתחילה, אי אפשר להטיל, ואחרי שהם עומדים בצו, נגיד כשמגיעים אלינו ואנחנו מבקשים עבורם צו תשלומים, ההגבלות מבוטלות.
ישראל אייכלר: איך מגיעים אליכם?
ישראל אייכלר: כי יש הרבה חייבים שאין להם כסף לעורך דין.
ישראל אייכלר: הם יכולים לפנות אליכם?
<יהושע פרידמן: כן.
<יהושע פרידמן: כל חייב שאין לו, והרבה מאד מהחייבים זכאים.
<יהושע פרידמן: עדיין, חלק גדול מאד לא מגיעים אלינו.
ישראל אייכלר: לא יודעים עליכם.
<קריאה: הם אל עומדים בקריטריונים.
<יהושע פרידמן: לא, לא כי לא עומדים.
ישראל אייכלר: לא יודעים.
<יהושע פרידמן: אחוז הייצוג של חייבים בהוצאה לפועל הוא משהו כמו 5%, לפי הנתונים שלכם.
<יהושע פרידמן: 9%, זה עלה קצת.
ישראל אייכלר: 9% שמה?
<יהושע פרידמן: שמיוצגים בכלל.
<יהושע פרידמן: רק שתבינו.
ישראל אייכלר: זאת אומרת ש-90% מהחייבים לא מיוצגים.
<יהושע פרידמן: לא מיוצגים.
<יהושע פרידמן: מעל 90% לא מיוצגים.
ישראל אייכלר: ואתם כן מייצגים אותם?
<יהושע פרידמן: אנחנו מייצגים כל מי שמגיע אלינו, אבל אני אומר שהנתון הזה מלמד ש-9 מתוך 10 חייבים לא מגיעים בכלל, שיכולים להיות זכאים, לא מגיעים.
<יהושע פרידמן: זה פשוט נתון עובדתי.
<ענת הר אבן: לא תמיד הם צריכים ייצוג.
<שלומית אבינח: אתם שולחים מכתב שלכם – אנא בדקו את ה - - -
<מוראני רימא: אנא בדקו את מה?
ישראל אייכלר: את הזכויות.
<שלומית אבינח: האם אתם זכאים לקבל ייצוג בסיוע המשפטי?
<יהושע פרידמן: אני רוצה להתייחס לעוד שתי נקודות.
<יהושע פרידמן: הנושא של זכאות וידיעה ש - - -
ישראל אייכלר: רבותי, אנחנו כבר מסיימים את זה, אז בואו נאפשר למר פרידמן לסיים.
<יהושע פרידמן: זה מתוך פרספקטיבה של הרבה שנים בסיוע וגם כעורך דין שעסק קודם בהוצאה לפועל.
<יהושע פרידמן: ככלל, אני חושב שיש שיפור מאד גדול בשנים האחרונות בנושא של מסירת אזהרות, המצאות והודעות על הליכים.
<יהושע פרידמן: זה לא מה שהיה לפני שנים, לפני עשור או גם לפני 5 או 6 שנים.
<יהושע פרידמן: יש בעניין הזה באמת שיפור גדול.
<קריאה: מי מוסר את ההמצאות?
<יהושע פרידמן: בעבר היו מוסרים באי הכוח של הזוכים.
<יהושע פרידמן: עשו תיקון.
<יהושע פרידמן: היום מי שמוסר זה מערכת ההוצאה לפועל אשר שולחת את האזהרות.
<יהושע פרידמן: שינו את זה, בגלל באמת אותן תקלות שהיו.
<יהושע פרידמן: היו זיופים והיו תקלות.
<יהושע פרידמן: זה השתנה.
ישראל אייכלר: לא, אני לא הבנתי מהם שהם מוסרים.
ישראל אייכלר: אתם מוסרים או הזכאים מוסרים?
<יהושע פרידמן: הם מוסרים.
<יהושע פרידמן: הם שולחים - - -
ישראל אייכלר: מי מוסר את ההודעות?
<ענת הר אבן: על פי החוק, בתובענות, באי כוח ה - - -
<יהושע פרידמן: בתובענות.
<ענת הר אבן: באי כוח הזוכים מוסרים.
<יהושע פרידמן: מי שולח אזהרות?
<ענת הר אבן: באי כוח הזוכים.
<יהושע פרידמן: אני יודע שתיקנתם את זה ואתם שולחים, לא?
<יהושע פרידמן: לא אתם שולחים את האזהרה?
<ענת הר אבן: בתובענות?
<יהושע פרידמן: לא בתובעות.
<ענת הר אבן: אתה צודק.
<ענת הר אבן: בשנת 2009-2010 עצרנו את זה, אבל הייתה צעקה וזה חזר.
<ענת הר אבן: באי כוח הזוכים מחויבים לבצע את זה.
ישראל אייכלר: רגע, אבל היועצת המשפטית מקריאה לי פה שאתם חייבים לעשות את זה.
<ורד קירו-זילברמן: רגע, אולי אני מתבלבלת.
<ורד קירו-זילברמן: המצאה מאזהרה ופסק דין - - -
ישראל אייכלר: מה כתוב?
<ענת הר אבן: באמצעות החוק?
<ענת הר אבן: יש תקנות ביצוע שמאפשרות המצאה של האזהרה באמצעות בא כוח הזוכה.
<ורד קירו-זילברמן: לזה את מתכוונת?
<ורד קירו-זילברמן: משהוגשה בקשת ביצוע – אני מניחה ביצוע פסק דין – ימציא מנהל לשכת ההוצאה לפועל התניית אזהרה - - -
<ענת הר אבן: התקנות מסדירות שזה יכול להיעשות גם על ידי בא כוח הזוכים.
<קריאה: למרות שכתוב ש - - - יכול להסמיך את בא כוח הזוכה?
ישראל אייכלר: את הבנק?
ישראל אייכלר: את חברת הסלולר?
<ענת הר אבן: בא כוח הזוכה זה רק כאשר יש בא כוח זוכה.
<ענת הר אבן: את עורך הדין, לא את הזוכה עצמו.
<קריאה: אבל יש הרבה זיופים.
<יהושע פרידמן: לא, לא, לא.
<יהושע פרידמן: אני פתחתי ואמרתי - - -
ישראל אייכלר: מה זה, תקנה שסותרת את החוק?
<יהושע פרידמן: רגע, רגע.
<יהושע פרידמן: אני פתחתי ואמרתי.
<יהושע פרידמן: אני זוכר שבזמנו הם עשו תיקון - - -
<ענת הר אבן: ברור שחלק מהאזהרות מבוצעות על ידינו.
ישראל אייכלר: לא חלק.
ישראל אייכלר: לא כתוב פה חלק.
<ענת הר אבן: יש תקנות ביצוע לעניין הזה.
<יהושע פרידמן: יכול להיות שפה יש נקודה שצריך לטפל בה.
ישראל אייכלר: טוב שהעלית את זה.
<יהושע פרידמן: אבל אני עדיין אומר, פשוט מניסיון בשטח - - -
<ענת הר אבן: יש נוהל מאד מסודר לגבי האזהרות.
<יהושע פרידמן: יש שיפור.
<יהושע פרידמן: אני אומר כמי שרואה את זה מהצד.
<ענת הר אבן: זה לא הדיון.
ישראל אייכלר: בסדר, אני רואה שכבר נהיה מאוחר.
ישראל אייכלר: תשים נקודה.
<יהושע פרידמן: יש שיפור גדול.
<יהושע פרידמן: עוד מילה אחת על הנושא של ההגבלות.
<יהושע פרידמן: אני חושב שגם פה הנתונים מדברים בעד עצמם.
<יהושע פרידמן: זה יהיה קשור לנושא של עיקולים, שגם עליו כמובן יהיה לי מילים להגיד, אבל ברור שמרגע שנעשה שימוש בהגבלות, העיקולים ירדו בצורה דרסטית.
<יהושע פרידמן: והעיקולים זה הדבר הכי גרוע שיכול להיות.
<יהושע פרידמן: אנחנו נדבר על זה.
ישראל אייכלר: כן, על זה נדבר מיד.
<יהושע פרידמן: ההגבלות הן כלי יעיל ואנחנו - - -
ישראל אייכלר: היועצת המשפטית רוצה לשאול כמה שאלות.
<ורד קירו-זילברמן: אני רוצה לחדד פה משהו שמתחבר לעניין ומתחבר מאד למה שאמרו במשרד התחבורה, שאני חושבת שיש פה נקודת כשל או נקודה שצריך לשים עליה את הדגש, בעניין המצאה של אזהרה ברורה וחד משמעית לחייבים.
<ורד קירו-זילברמן: מניסיוני בפרקטיקה הפרטית, כתבי בית דין מגישים במסירה אישית, אם חתם, לא חתם, סרב לתחום וכו' וכו', וזה צריך להיות לברור ואז גם לכם תהיה עבודה יותר קלה.
<ורד קירו-זילברמן: אותו אחד, אם גם תתקנו את הסעיף שמדבר על שפה פשוטה וברורה, בשפה מובנת או משהו כזה - - -
<ענת הר אבן: הנוסח של האזהרה מאושר על ידי ועדת חוקה.
<ענת הר אבן: הנוסח של האזהרה מאושר על ידי הכנסת.
<ורד קירו-זילברמן: לא משנה, אז צריך להגיע לכנסת ולשנות כדי שזה יהיה ברור בכל שפה, ואז גם יגיעו אנשים.
<ורד קירו-זילברמן: ברגע שלכם יהיה את התיעוד שהוא קיבל את האזהרה, גם הרבה טענות שעולות פה על זה שהוא לא יודע-.
<ורד קירו-זילברמן: אם כתוב שהוא צריך להגיע להוצאה לפועל, אז הוא יגיע בסוף להוצאה לפועל, כי אמרו לו.
<ורד קירו-זילברמן: ואם הוא בוחר לא להגיע להוצאה לפועל, הרבה יותר קשה לו להתווכח ולהגיד לא ידעתי.
<ענת הר אבן: האזהרה יכולה להיות מבוצעת או באמצעותנו על ידי דואר ישראל, ואם דואר ישראל לא עושה את זה, אז באמצעות שליח שלנו.
<ורד קירו-זילברמן: עם דואר ישראל יש בעיות.
<ורד קירו-זילברמן: גם דואר רשום יש איתו בעיות.
<ורד קירו-זילברמן: אז יכול להיות שאתם צריכים לחשוב לעשות את זה בצורה - - -
ישראל אייכלר: גם טלפונים.
<ענת הר אבן: אבל הדואר מזהה את מקבל הדואר הרשום באמצעות תעודת זהות.
<ענת הר אבן: כשהדואר נותן לנו חיווי שיש - - -
<ורד קירו-זילברמן: אבל זה לא מגיע.
<ענת הר אבן: בסדר, אם זה לא מגיע, אז אנחנו לא מתחילים בהליכים.
<קריאה: אנשים עברו דירות, לא קיבלו את הדואר.
ישראל אייכלר: אנחנו רוצים לסגור את הנושא הזה.
ישראל אייכלר: אפי, משפט סיכום.
<אפי רוזן: 20 שניות משפט.
<אפי רוזן: אדוני, אתם הטלתם לפתחי סמכות דרקונית ליטול רישיונו של אדם.
<אפי רוזן: אני מכבד אותה, כי זה חוק ואני מתכוון ליישם אותה.
<אפי רוזן: דבר אחד אני רוצה לדעת, שכשאני נטלתי רישיונו של אדם וגרמתי לו לעשות מחדש מבחן עיוני ומעשי, אני רוצה לדעת שהוא קיבל את זה ודואר רשום הוא MUST.
<אפי רוזן: לא קיבל את זה?
<אפי רוזן: לא תהיה חתימה.
<אפי רוזן: לא יהיה אישור מסירה.
<אפי רוזן: אני לא אטול רישיונו של אדם, אני אומר לך את האמת, בדואר רגיל.
<אפי רוזן: לא אטול רישיונו של אדם.
<אפי רוזן: אני חושב שזו זכות אלמנטארית של אדם במדינת ישראל וכן, אני סבור שאדם צריך להחזיר חובותיו בכל דרך.
ישראל אייכלר: אני מברך על הדברים שלך ואני חושב שאתה צריך לבצע את זה.
ישראל אייכלר: אתה המנהל.
<אפי רוזן: אני לא יכול, אדוני.
<אפי רוזן: אנשים פונים אלי, אומרים לא קיבלנו.
<אפי רוזן: תראה, אדוני - - -
ישראל אייכלר: לא, אם הם יגידו לך תיקח מהאנשים האלה, תגיד איפה הדואר.
<אפי רוזן: אדוני, אני מקבל את המלצתך והייתי שמח שהיא תרשם בסיכום והיא תופנה אל - - -
ישראל אייכלר: אני רושם את זה.
ישראל אייכלר: אני מברך על ההודעה הזאת ואני רוצה שזה יבוצע.
ישראל אייכלר: לא יעלה על הדעת לקחת מאדם רישיון, מבלי שהוא קיבל את זה לפי כל כללי הכתוב בחוק פה.
<אפי רוזן: אני מודה לך.
<ענת הר אבן: החוק מחייב משלוח התרעה בדואר רגיל.
ישראל אייכלר: הנושא הזה סגור.
ישראל אייכלר: בואו נעבור לנושא הבא.
<רבקה אהרוני: רשות האכיפה והגבייה רוצה לסכם בשתי מילים את הנושא גם, אפשר?
ישראל אייכלר: אתם תצטרכו לסכם גם את הנושא השני.
<רבקה אהרוני: לא, כי זה מתקשר לנושא של ההגבלה על רישיון הנהיגה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לסכם את הדיון הזה על הנושא של רישיון הנהיגה.
ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים דבר ראשון שהמכתבים יהיו מתורגמים לפחות גם לרוסית, ערבית ואנגלית, כי יש הרבה אנשים שלא יודעים עברית.
ישראל אייכלר: לשלוח בדואר רשום כל הודעה על הגבלת רישיון, ואנחנו רושמים את הודעת משרד התחבורה, שהם ידרשו - - -
<ענת הר אבן: אני רק רוצה לציין שמנהל משרד התחבורה כפוף לייעוץ משפטי כמובן, והוא יעשה כפי שיורה לו היועץ המשפטי לממשלה.
ישראל אייכלר: היועץ המשפטי לממשלה כפוף אלינו ואנחנו נקבע לו מה הוא צריך לעשות.
ישראל אייכלר: נגמר הסיפור הזה שהייעוץ המשפטי הם שליטי המדינה.
ישראל אייכלר: אנחנו נבחרי העם, אנחנו מחוקקים חוקים והיועץ המשפטי חייב לבצע את זה, וגם פקידי השלטון מחויבים לבצע את זה, וגם מנכ"ל משרד התחבורה חייב לבצע את הוראות החוק.
ישראל אייכלר: ולפי החוק אי אפשר לשלול מבן אדם רישיון נהיגה מבלי שההליכים להגבלת הרישיון על פי החוק, נעשו על פי החוק.
ישראל אייכלר: הווה אומר – שאדם קיבל או בדואר רשום או בטלפון או באישור מסירה.
ישראל אייכלר: כל דרך שיהיה בטוח שהאדם הזה קיבל את ההודעה.
ישראל אייכלר: אנחנו רוצים שכל ההודעות לחייבים יהיו על פי החוק, על ידי ההוצאה לפועל ולא על ידי גורמים פרטיים, אינטרסנטיים ועסקיים.
ישראל אייכלר: לגבי המבחן העיוני והמעשי, הוועדה מבקשת לתקן, אם צריך לתקן את החוק, שגם אם מגבילים אדם ברישיון נהיגה, אחרי שהוא שילם והוא קיבל את הרישיון חזרה, הוא לא יצטרך לעבור מבחן עיוני ומעשי.
ישראל אייכלר: אני מודע לבעיה שהוא כבר לא היה שנתיים על הכביש, אבל אי אפשר.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, אם אתה מעניש בן אדם, הרי אמרת שנכון שזה לא ענישה, זה רק אמצעי לתשלום.
ישראל אייכלר: ברגע שאתה חייבת אותו במבחן מעשי ועיוני חדש, זה כבר ענישה.
ישראל אייכלר: זה ממש לא בסדר.
ישראל אייכלר: זו הוצאה כספית נוספת.
ישראל אייכלר: אז אני מבקש שזה לא יהיה.
<קריאה: רק תיקון, נהג חדש זה אחרי שנה.
ישראל אייכלר: אתם יודעים מה, אני יכול להתפשר על נהג חדש שאין לו ניסיון.
ישראל אייכלר: אבל אם אני נוהג משנת 1977 ושנתיים לא נהגתי, אני לא צריך לעבור מבחן עיוני ומעשי.
ישראל אייכלר: סליחה, אני רוצה גם שבהודעת הוועדה ירשם שאנחנו רשמנו את ההודעות של משרד המשפטים ורשות האכיפה והגבייה, על השיפורים שנעשו לשירות האזרח, הן לגבי ביטול המאסר והן לגבי האפשרות להופיע בפני רשם ולהגיע להסדרים ולמנוע את הפעולות האלה, ולהשתמש בהן רק כשאין ברירה.
ישראל אייכלר: אנחנו מודים לכם על הדיון הקודם ואנחנו עוברים לדיון הבא, שהוא בעצם בנושא אותם אנשים, אבל זה לא אותו נושא.
ישראל אייכלר: זה גביית חובות מחייבים בהוצאה לפועל.
ישראל אייכלר: אני משחרר את אנשי משרד התחבורה.
ישראל אייכלר: הנושא הזה, שוב, נוגע לדבר הזה, החייב חייב לשלם.
ישראל אייכלר: הנחת יסוד.
ישראל אייכלר: חייב חייב לשלם ואם יש כלים אנושיים להוציא ממנו את הכסף, כשיש לו לשם, הוא חייב לשלם.
ישראל אייכלר: אבל נוצר פה מצב שאנשים גרים אצל מישהו אחר והמישהו האחר איננו חייב והוא סובל, הוא צריך ללכת להוכיח שאין לו אחות, שאין לו בן, שאין לו מישהו, שהוא בעצם לא חייב ושאין לו חוב.
ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים את ההתייחסות של רשות האכיפה והגבייה קודם כל.
ישראל אייכלר: האם זאת מאיה גרינברג הסמנכ"לית, או היועצת המשפטית?
ישראל אייכלר: מי רוצה לדבר על המיטלטלין?
<מאיה גרינברג: אני אדבר על העניין של הנהלים, איך אנחנו הולכים בעצם - - -
ישראל אייכלר: מאיה גרינברג, סמנכ"לית מקצועית להוצאה לפועל.
<מאיה גרינברג: קודם כל הליך עיקול מיטלטלין הוא לא הליך ראשון.
<מאיה גרינברג: זאת אומרת קודם כל אנחנו חוזרים לנושא שנשלחת אזהרה וחייב יודע שנפתח נגדו תיק הוצאה לפועל, וכבר בשלב הזה, אם יש דיוור לכתובת שהיא שגויה, אפשר לטפל בזה.
<מאיה גרינברג: בין אם מדובר באבא שקיבל אזהרה לכתובת עבור הבן שלו שכבר לא מתגורר בכתובת הזאת, אפשר לפנות ולבקש.
ישראל אייכלר: לא, הוא מתגורר, אבל זה לא שלו.
<מאיה גרינברג: אנחנו לא מדברים רגע על רכוש.
<מאיה גרינברג: אני רגע מדברת באופן כללי.
ישראל אייכלר: כללי שהוא לא גר?
<מאיה גרינברג: כן.
<מאיה גרינברג: אז יש דרך טיפול מאד פשוטה לגבי זה.
<מאיה גרינברג: אפשר לפנות אלינו טלפונית, בפקס, במייל, כדי להסדיר את הנושא של כתובת שגויה, של צד ג' שפונה לגבי כתובת שגויה.
<מאיה גרינברג: לגבי עיקול מיטלטלין, אז ההנחיות שלנו, גם לפקידים וגם לבעלי התפקיד שמבצעים הליכים מבצעיים, שאם יש ספק לגבי כתובת של חייב, אז לא מבצעים את ההליך.
<מאיה גרינברג: זאת אומרת אם אני אגיע לבית של מישהו ולא אפגוש את החייב ותהיה ודאות שהוא לא מתגורר במקום הזה והמיטלטלין אינם שלו, ההליך לא יבוצע.
ישראל אייכלר: על זה לא מדברים.
ישראל אייכלר: אנחנו מדברים על זה שהוא כן גר שם והוא כן נמצא שם והמיטלטלין אינם שלו.
ישראל אייכלר: הם של אבא שלו, הם של אמא שלו, הם של האחים שלו.
ישראל אייכלר: למה האבא צריך ללכת להוכיח שזה שלו?
<מאיה גרינברג: קודם כל לפני הליך של הוצאת מעוקלים יש רישום בעיקול.
<מאיה גרינברג: זאת אומרת מגיעים פקידים הביתה ובעצם מבררים את הסיטואציה, ובשלב הזה, נכון, בעצם האב יצטרך להגיע ולקבל פסק דין הצהרתי ש - - -
ישראל אייכלר: על זה אנחנו דנים.
ישראל אייכלר: למה האב צריך להגיע?
ישראל אייכלר: הוא לא חייב לאף אחד כלום.
<ענת הר אבן: אנחנו לא יכולים לדעת מראש אם החייב גר אצל ההורים שלו או לא גר אצל ההורים שלו, האם החפצים בחדר שלו נקנו על ידו, האם החפצים נקנו על ידי הוריו.
<ענת הר אבן: נכון שהיום, אדוני צודק - - -
ישראל אייכלר: מה אומר החוק בעניין?
<ענת הר אבן: היום, כשמוגשות בקשות כאלה לרשמי ההוצאה לפועל, הם מפנים את הפונים לקבל פסק דין הצהרתי בבית המשפט.
ישראל אייכלר: זה צריך תיקון חוק?
<ענת הר אבן: אנחנו שוקלים תיקון חוק, שיאפשר לרשמי ההוצאה לפועל להכריע האם החפצים שייכים למי שטוען לבעלות.
ישראל אייכלר: איך הוא יכריע?
ישראל אייכלר: את אמרת שאי אפשר לדעת.
<ענת הר אבן: כפי שמוגשות היום המרצות פתיחה לבית המשפט והמגיש של המרצת הפתיחה אומר זה שלי, מצטרף תצהיר, מצרף חשבוניות, אז במקום ששופט ידון בעניין הזה, מה שחשבנו לנכון וזה נמצא לנו בתכנית העבודה, לשנות את החוק ככה שרשם ההוצאה לפועל יוכל לקבוע.
<יהושע פרידמן: יש לכם את הסעיף הזה בחוק.
ישראל אייכלר: אני רוצה לאפשר לפונה משה בר לדבר, אבל ממש בקצרה.
<משה בר: שמי משה בר ואני יושב ראש עמותת תנו יד לחירש ונכים למען נכים.
<משה בר: אני רוצה להגיד שכל מה שהם אומרים זה דברים לא נכונים.
<משה בר: באים לנכים, שהם לא בעלי החוב בכלל, שבעל החוב היה רשום באותה דירה, באים שני בריונים, מוציאים להם את הדברים.
<משה בר: אני שלחתי שבעלי החוב בכלל לא בארץ ועד היום האנשים האלה, לקחו להם טלוויזיות ודברים ואף אחד לא מעניין אותו.
<משה בר: אפילו עורך הדין נתן לי שיק שאני אלך להוציא את המיטלטלין, שזה טעות.
<משה בר: זה שבדירה, הנכה, אומר הנה תעודת הזהות שלי, אני לא בעל החוב.
<משה בר: לא מעניין אותם.
<משה בר: יש לנו אישור, אנחנו לוקחים לך הדברים ולא איכפת לנו מי אתה.
ישראל אייכלר: אני רוצה שמשרד המשפטים יענה ספציפית.
ישראל אייכלר: הצעקה של משה בר היא דבר שאנחנו שומעים יום-יום, שנים.
<יהושע פרידמן: אז אני אומר על זה שני דברים.
<יהושע פרידמן: אלף, לא צריך פסק דין הצהרתי.
<יהושע פרידמן: יש לכם סמכות בסעיף 28 - - -
<ענת הר אבן: אני יודעת.
<ענת הר אבן: אתה צודק, אבל רשמי ההוצאה לפועל מפרשים את זה בדרך הפניה לבתי המשפט.
ישראל אייכלר: אתם מבינים את השפה.
ישראל אייכלר: אני הבנתי מה הוא אומר.
<יהושע פרידמן: אני אומר שהם לא צריכים לעשות תיקוני חקיקה.
<יהושע פרידמן: רשמי ההוצאה לפועל יכולים וזה הליך הרבה יותר פשוט.
ישראל אייכלר: מה הם יכולים?
<ענת הר אבן: העובדה שהם - - -
<יהושע פרידמן: אז תעשו אצלכם את ההנחיות הפנימיות שהם לא - - -
<ענת הר אבן: אנחנו לא - - -
<יהושע פרידמן: רגע, חברה, בואו, יש סעיף.
ישראל אייכלר: בוא תקריא לנו את הסעיף, הפרוטוקול לא מבין.
<יהושע פרידמן: אז אני אומר, בסעיף 28 ב' לחוק ההוצאה לפועל כתוב – המיטלטלין שהוטלו שלא לגופו של החייב, בכליו, בקיצור אותה בעיה שדיברנו עליה, לא ימכרו כל עוד לא הוכח להנחת דעתו של רשם ההוצאה לפועל, שהם רכושו של החייב.
<יהושע פרידמן: לא הוכח - - -
<קריאה: לא ימכרו, אבל - - -
ישראל אייכלר: תתנו לו להשלים.
ישראל אייכלר: אני מבין מה שהוא אומר.
ישראל אייכלר: אתה רוצה להגיד ש-לא ימכרו - - -
<יהושע פרידמן: לא הוכח שהם רכושו של החייב – יבוטל העיקול.
<יהושע פרידמן: זה כתוב בחוק.
<יהושע פרידמן: אני לא אומר לא ימכרו, שנייה.
<יהושע פרידמן: רגע, הוא לא צריך לשלם שום דבר.
ישראל אייכלר: יכול להיות שיש לו את המפתח לפתרון.
<יהושע פרידמן: אני הפעלתי את הסעיף הזה כמה וכמה פעמים.
<יהושע פרידמן: נטל ההוכחה פה עובר לזוכה, כי לא הוכח שעל רכושו של החייב יבוטל העיקול.
<יהושע פרידמן: מי שצריך להוכיח שהם רכושו של החייב, הוא כמובן הזוכה.
<יהושע פרידמן: ולכן הסעיף הזה, בעיני, הוא הפתרון המלא למצב.
<יהושע פרידמן: פשוט צריך להנחות את רשמי ההוצאה לפועל להפעיל אותו.
ישראל אייכלר: רגע, רגע, אבל היא אומרת שכתוב שם לא יימכרו, לא לא יעקלו.
<יהושע פרידמן: לא, אבל לכן כתבתי – לא הוכח שהם רכושו של החייב – יבוטל העיקול.
<יהושע פרידמן: הסעיף אומר את זה.
<יהושע פרידמן: ברגע שמבוטל העיקול, יש לזה רק תוצאה אחת.
ישראל אייכלר: שהוא לא יכול לקחת את זה.
<יהושע פרידמן: לא.
<יהושע פרידמן: גמרנו.
<יהושע פרידמן: זה חוזר ל - - -
ישראל אייכלר: אבל למה?
ישראל אייכלר: אני רוצה להגיע למצב שהוא לא יכול לקחת מיטלטלין.
<יהושע פרידמן: זה דבר אחר.
<יהושע פרידמן: זה לא קשור לשאלה אם זה פסק דין הצהרתי או רשם ההוצאה לפועל.
<יהושע פרידמן: כי אנחנו מניחים, בהנחה הראשונית, שיש פה איזו שהיא חזקה שאם החייב גר, אז המיטלטלין הם שלו.
<יהושע פרידמן: ואתה צודק, זו שאלה אחרת.
<יהושע פרידמן: אבל אחר כך, אני אומר שלא צריך לרוץ לבית משפט לפסק דין הצהרתי.
<יהושע פרידמן: הכל נמצא בחוק, בסמכות רשם ההוצאה לפועל.
ישראל אייכלר: אבל למעשה באים שני הבריונים שדיבר עליהם משה בר.
ישראל אייכלר: מה אתה אומר להם?
<יהושע פרידמן: פה תיארתי לעניין המישור החוקי.
<יהושע פרידמן: לא צריך לתקן שום חוק, זה שם.
<ענת הר אבן: מאחר שלא כל רשמי ההוצאה לפועל מפרשים כפי שאדוני מפרש, אז אנחנו חשבנו להבהיר ולחדד את העניין הזה.
<יהושע פרידמן: אז תבהירו ותחדדו.
<יהושע פרידמן: זה יפה.
<יהושע פרידמן: אני חושב ש - - -
<ענת הר אבן: אבל זה לא יהיה בהבהרה.
<ענת הר אבן: מי שמנחה את הרשמים זה הממונה על הרשמים, לא הייעוץ המשפטי.
<יהושע פרידמן: אבל אני חושב שהסעיף מאד ברור.
<יהושע פרידמן: אני לא מבין איך אפשר לפרש אותו אחרת, אבל אני רוצה לעבור למה שביקשו ממני להתייחס.
<יהושע פרידמן: גם פה הבעיה היא שאת תהליכי עיקול המיטלטלין מבצעים קבלנים שבעצם הם אנשים פרטיים, שקיבלו אמנם רישיון, והם עובדים, בייחוד עם עורכי דין מוסדיים, הם עובדים לפי הצלחה.
<יהושע פרידמן: עורך הדין יעבוד עם אותו קבלן שאיתו-, וזה מניסיון, כי אני עבדתי כמייצג זוכים - - -
ישראל אייכלר: שיטת מצליח.
<יהושע פרידמן: עם אותו קבלן שמביא לו תוצאות.
<יהושע פרידמן: ולכן, המציאות בשטח היא שהקבלנים האלה, אני חושב שהם פשוט לא ממלאים בצורה מלאה אחר ההנחיות.
<יהושע פרידמן: עוצמים את העיניים.
<יהושע פרידמן: אני חושב, ובהרבה מקרים שאנחנו ראינו בצורה שהיא הרבה פעמים גובלת בבריונות, לפעמים היא בצורה מאד ברורה לא הוגנת.
<יהושע פרידמן: הם מנצלים מצוקה של אנשים שאומרים להם הבן שלי לא גר שם, החוב הוא לא שלי, וזה לא משנה להם.
<יהושע פרידמן: הם אומרים זה הצו, או שאת שמה לנו עכשיו 2,000 שקלים או שאנחנו לוקחים לך את כל מה שיש.
<יהושע פרידמן: ואז אנשים שמים את הכספים האלה מתוך מצוקה, כשהם לא אמורים לשים אותם ואין בקטע הזה לדעתי פיקוח מספיק.
<ענת הר אבן: יש.
<יהושע פרידמן: אבל לפני, ואני כאן מסכים בפירוש עם הבעיה הזאת, היא קיימת, ואני חושב שהבעיה היא בצורת העבודה, שעובדים פה קבלנים פרטיים עם גופים מוסדיים, בסך הכל לפי הצלחה.
<רבקה אהרוני: אלה לא קבלנים פרטיים, אלה בעלי תפקיד שקיבלו אישור גם מוועדת האישורים ברשות שופט.
<יהושע פרידמן: בעלי תפקיד.
<יהושע פרידמן: אמרתי שהם קיבלו, רגע, רגע.
<רבקה אהרוני: ואפשר להתלונן עליהם, וכמות התלונות מדי שנה היא פחות מכמה עשרות בודדות.
<יהושע פרידמן: רגע, אמרתי שהם קיבלו תפקיד - - -
<קריאה: התלוננתי.
<קריאה: גם זה לא עזר.
<יהושע פרידמן: שנייה, אני אמרתי שהם אכן קיבלו אישור - - -
<רבקה אהרוני: אמרת הקבלנים.
<יהושע פרידמן: רגע, הם לא אתם, נכון?
ישראל אייכלר: הם עובדי מדינה?
<יהושע פרידמן: הם לא עובדי מדינה.
ישראל אייכלר: אם הם לא עובדי מדינה הם קבלנים פרטיים.
<יהושע פרידמן: הם קבלנים פרטיים.
<ענת הר אבן: השלב מתחלק לשניים.
<ענת הר אבן: בשלב הרישום זה עובדי מדינה.
ישראל אייכלר: לא, אני מדבר על שלב העיקול.
<ענת הר אבן: העיקול מתחלק לשניים, לשלב - - -
ישראל אייכלר: לשלב ההוצאה מהבית.