GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל אייכלר: יש לי הצעה פשוטה, שעורכי הדין קצת יורידו את המחירים כשהם נותנים שירותים לעיריות ולתאגידי המים ולכל הרשויות, כאשר הם משיתים על האזרח עלויות כל כך גדולות.
ישראל אייכלר: אם יש כל כך הרבה עורכי דין, אז המכתב יעלה פחות.
ישראל אייכלר: אבל זו רק הערת אגב.
ישראל אייכלר: חוק תאגידי המים והביוב נחקק בשנת 2001, המטרה הייתה להבטיח רמת שירות.
ישראל אייכלר: זו הטענה המרכזית, שהעיריות הזניחו קצת את התשתיות, אולי הרבה.
ישראל אייכלר: גם אמינות, כי היה חשש שחברי העיריות חייבים לאזרחים דין וחשבון אז הם רוצים להיטיב איתם, לעומת זאת פקידי השלטון, אין להם שום עניין להיטיב עם האזרחים.
ישראל אייכלר: שיהיה במחירים סבירים ובלי אפליה, בעיקר ליצור משק כספים סגור בתחום המים והביוב, שנדע שכל ההכנסות של המים הולכות לתשתיות.
ישראל אייכלר: אגב, בדוח שראיתי פה מיושב ראש תאגידי המים, הם מספרים לנו, רוב הציבור לא יודע את זה, אבל אנחנו ידענו את זה, שחצי מיליארד שקל, אם אני לא טועה, הולך לחקלאות ולא רק לגידולי פרי או ל - - -
<רזיאל אחרק: ולתעשייה.
ישראל אייכלר: זאת אומרת שכל אזרח שמשלם יקר מסבסד במידה רבה את החקלאות ולא תמיד באופן צודק.
ישראל אייכלר: אז כש - - -
סופה לנדבר: בגלל זה המחירים של העגבניות כל כך גבוהים.
ישראל אייכלר: בדיוק, כי המים יקרים.
ישראל אייכלר: מה שמדהים פה, שכל הרעיון של תאגידי המים זה שמחירי המים יממנו רק את התשתיות ורק את המים ופתאום אנחנו מממנים, אני לא רוצה להגיד כמו שבגין אמר, 'בריכות מלאות בקיבוצים', אבל זה דבר שחייב תיקון.
ישראל אייכלר: חבר הכנסת שמולי הצטרף אלינו ואולי ייקח את זה כמשימה, להפריד בין החקלאות האמיתית לבין שכר המים לחקלאים.
ישראל אייכלר: ב-2004 תוקן חוק תאגידי המים ונקבע שבתום שש שנים רשות מקומית לא תפעיל בעצמה את שירותי המים והביוב אלא כולם באמצעות חברה, והתאריך האחרון עד 31 בדצמבר 2015.
ישראל אייכלר: זאת אומרת שבעוד חודש לא יהיה אזרח שלא יהיה לו תאגיד.
ישראל אייכלר: ובא לציון תאגידים.
ישראל אייכלר: עד סוף שנת 2015 כבר 94% מתושבי המדינה יקבלו מים מתאגידים.
ישראל אייכלר: יש 55 תאגידי מים, 185 רשויות מקומיות מחויבות בתאגוד, חוץ מהרשויות המקומיות ביהודה ושומרון ומועצות אזוריות ואגודות מים.
ישראל אייכלר: מה זה אגודות מים, אתה תסביר לנו בהמשך.
<קריאה: ביישובים חקלאיים.
ישראל אייכלר: כתוב שם, בסדר.
ישראל אייכלר: כבר בינואר 2010 נכנסה לתוקפה הרפורמה בתעריפי המים והביוב וראה זה פלא, מאז הרפורמה עלו תעריפי המים ב-30%.
איציק שמולי: אגב, אדוני, במסמך שאני ביקשתי בזמנו מהממ"מ בשנה שעברה, הם בחנו בתקופה של עשור, למעלה מ-100% עלו המחירים.
ישראל אייכלר: עידו עשה לנו עבודת מחקר עדכנית, אנחנו יכולים להעביר לך את זה.
איציק שמולי: כן, אני רואה, תודה.
ישראל אייכלר: במהלך השנים נשמעו קולות שמייחסים את גובה מחירי המים להקמת התאגידים ובעיקר לעלויות התפעול הגבוהות שלהם.
ישראל אייכלר: חלק מהתאגידים סובל מהתנהלות כלכלית לא יעילה, טוענת רשות המים, עלויות ההנהלה והתפעול של התאגידים בפועל גבוהות מהעלות המוכרת שלהם ב-40%.
ישראל אייכלר: מה זה העלות המוכרת?
<עידו אבגר: העלות הנורמטיבית, העלות שרשות המים קבעה שאמורה להיות לתפעול.
ישראל אייכלר: והתפעול למעשה הוא 40% יותר?
<עידו אבגר: זה ב-2011 בחלק מהתאגידים.
<עידו אבגר: היום זה - - - כדאי לשאול את רשות המים.
סופה לנדבר: מה זה בחלק?
סופה לנדבר: זה לא מחיר אחיד לכולם?
<עידו אבגר: המחיר לצרכן הוא אחיד, אבל כל תאגיד נקבע לפי העלויות הצפויות שלו, הרשות קובעת לו מחיר שהוא משלם למקורות על המים ועל הטווח.
ישראל אייכלר: הבעיה המרכזית שלפני שהיו תאגידי מים היה לרשויות המקומיות זכות וחובה להעניק הנחות לצרכנים נזקקים.
ישראל אייכלר: אוכלוסיות נזקקות היו פונות ללשכות הרווחה וועדות הרווחה ברשויות המקומיות היו מעניקות הנחה בתשלומי מים.
ישראל אייכלר: חוק תאגידי המים לא מסמיך את רשות המים לתת הנחות לאוכלוסיות נזקקות.
ישראל אייכלר: בנובמבר 2012 עבר תיקון לחוק שמסמיך את שר האוצר, באישור ועדת הכספים, לתת הטבה בצריכת מים לקבוצות אוכלוסייה, בהם זכאי ביטוח לאומי, ניידות, נכות, ילד נכה, קצבת זקנה וכו'.
ישראל אייכלר: 490,000 זכאי ביטוח לאומי, 11,000 זכאי משרד הביטחון ו-19,000 זכאי הרשות לניצולי השואה.
ישראל אייכלר: בסך הכול מדובר ב-520,000 זכאים מתוך 8 מיליון האזרחים.
ישראל אייכלר: ההטבה, אני לא רוצה לפרט, פה 3.5 קוב מים, לא נלאה אתכם, אתם מכירים את הנושא.
ישראל אייכלר: בשנים האחרונות ההטבה לא נוצלה במלואה וראו זה פלא, בשנת 2013 היה ניצול של 20 מיליון מתוך תקציב של 70 מיליון.
ישראל אייכלר: זה אומר שהאזרחים הנזקקים לא יודעים שיש להם זכות לקבל את ההנחה.
ישראל אייכלר: בשנת 2015 ההטבה הצפויה היא 65 מיליון או 60 מיליון.
ישראל אייכלר: 2015, עוד לא תוקצב, בשבוע הבא.
ישראל אייכלר: זאת אומרת מי שיספיק מנובמבר עד דצמבר.
ישראל אייכלר: השאלות הן כאלה, אל"ף, מדוע יש מעט זכאים, מדוע הכסף לא מנוצל במלואו, שלוש, מדוע ההטבה מגיעה רק משימוש ב-3.5 מטר מעוקב בחודש, כי האנשים הזכאים בדרך כלל לא מבזבזים כל כך הרבה מים.
ישראל אייכלר: חלק מהם, חלק כן.
ישראל אייכלר: אנחנו רוצים שהתהליך יהיה פשוט וקל ואנחנו רוצים שתהיה אפשרות חוקית לתאגידי המים לעשות את זה.
ישראל אייכלר: יש לנו עוד נושאים, הטיפול בחובות, אבל זה כבר נעשה תוך כדי הדיון.
ישראל אייכלר: אני רוצה לאפשר לחברת הכנסת סופה לנדבר ולחבר הכנסת שמולי - - -
סופה לנדבר: לא, תיתן לו ואחר כך אני.
ישראל אייכלר: קודם חבר הכנסת שמולי, להעלות את הנושאים לדיון.
איציק שמולי: אני מברך אותך על הדיון החשוב מאוד הזה שהבאת לוועדה בראשותך, הוועדה לפניות הציבור.
איציק שמולי: אני חושב, אדוני היושב ראש, שזה אחד משלושת הנושאים שמעסיקים את חברי הכנסת מבחינת פניות הציבור שאנחנו מקבלים הכי הרבה, ההוצאה לפועל, הדיור הציבורי ותאגידי המים.
איציק שמולי: צריך להגיד על מה אנחנו מדברים.
איציק שמולי: צריך להגיד שההקמה של התאגידים אמנם היה בה היגיון, חלק גדול מהרשויות לא ניהלו את תשתיות המים כמו שצריך והעדיפו להשקיע את הכסף בדברים אחרים.
איציק שמולי: אבל כשאתה מסתכל על המחיר, במלוא מובן מילה מחיר, של הקמת התאגידים בשנים האחרונות, אז עולה ומתחדדת השאלה כאן בבית הזה כל פעם מחדש ואנחנו לא נרפה מהעניין הזה, האם יש עדיין צורך בקיומם של התאגידים, קל וחומר של כל כך הרבה תאגידים, של 50 ו-60 תאגידים.
איציק שמולי: שימו רגע את עניין המחיר בצד, שזו שערורייה בפני עצמה, עצם ההטלה של המע"מ על הצרכנים, עצם העניין שהתעריפים הם תעריפים גבוהים בכל קנה מידה, תסתכלו על השירות שנותנים התאגידים, שירות שהוא שרירותי, שירות שהוא אטום, שירות שאין לו שום רגישות כלפי הצרכנים.
איציק שמולי: אם היום, כפי שאתה הקראת, אדוני היושב ראש, רשות המים רשאית או התאגידים רשאים לתת הטבות בגובה של 70 מיליון שקל וניצלו מזה רק 20, זו בושה גדולה.
איציק שמולי: אתה יודע מה עוד, אדוני היושב ראש?
איציק שמולי: אני מזכיר לך, בשנה שעברה אני הובלתי פה מאבק אימתני נגד התאגידים יחד עם פורום מים בירושלים, שכבר מה זה, סליחה על הביטוי הלא פרלמנטרי, החליטו להשתין מהמקפצה, הביאו לפה הצעת חוק שתאפשר להם, שתיתן להם סמכות לנתק מים לחייבים.
איציק שמולי: מה שנקרא, כאילו, עד הסוף.
איציק שמולי: צריך להזכיר על מה אנחנו מדברים, אנחנו מדברים על מים, אנחנו מדברים על מים.
איציק שמולי: עצם העובדה או המחשבה של מישהו שבשם היעילות, הרי אתם צריכים, התאגידים, מי פה מייצג את התאגידים?
איציק שמולי: אתם צריכים לעמוד במכסות של גבייה ושל יעילות שאותם קובע הרגולטור ובסופו של דבר המדיניות הזאת של הצורך שלכם לעמוד ביעדים ולהראות שאתם גובים מספיק ושמי שלא מצליח לשלם את החשבון אתם מיד רצים לנתק לו, ככה זה היה לפחות בשנים האחרונות, אז זה אומר משהו על מי שמנהל את העסק.
איציק שמולי: ודבר אחרון, אדוני היושב ראש, חוץ מהמדיניות שהיא בעייתית יש עוד משהו בעייתי בעולם של התאגידים.
איציק שמולי: כל מנהל תאגיד, אדוני היושב ראש, הוא שריף מקומי.
איציק שמולי: אתה יודע מה זה שריף מקומי?
איציק שמולי: נגיד בלוד, או ברמלה, התמזל מזלנו שיש מנהלי תאגידים שהם רגישים.
איציק שמולי: עדי, הדבר האחרון שהוא יעשה זה לנתק מים לאנשים, אבל בדיונים בוועדת כלכלה, אדוני היושב ראש, באו לנו מנהלי תאגידים, לא פחות ולא יותר, תקשיבו טוב, ואומרים לנו בדיון, לפרוטוקול, 'אנחנו ננתק כי אנחנו רוצים לחנך את הציבור שצריך לשלם'.
איציק שמולי: אתה מבין מה אני אומר?
איציק שמולי: ככה יוצא מצב שבו על אותה עבירה, במרכאות, בחלק מהמקומות מנתקים את המים ובחלק מהמקומות לא מנתקים.
ישראל אייכלר: נדמה לי שהיום כבר אין.
איציק שמולי: היום אין ניתוקים, אבל זה בא לידי ביטוי בכל מה שעושים התאגידים, לא רק בזה.
איציק שמולי: המדיניות היא מדיניות דיפרנציאלית וכל מנהל תאגיד עושה מה בראש שלו.
איציק שמולי: המנהלים של התאגידים כמעט ולא כפופים, בטח ובטח לא לביקורת של הכנסת, כי מי רואה איזה החלטות מקבלת מועצת רשות המים, זה הכול בהיחבא.
איציק שמולי: אני אומר לכם, אם יש משהו אחד שאתם יכולים לתקן בו זה את היחס כלפי הצרכנים מעוטי היכולת.
איציק שמולי: גם אם אתם משאירים את התאגידים כפי שהם ועל זה אנחנו עוד נעשה מלחמה בכנסת, שאתם לא תישארו 50 ו-60 תאגידים, אין לזה שום הצדקה, לפחות תגלו איזה שהיא גמישות, תגלו איזה שהיא רחמנות על אנשים שלא מסוגלים לשרוד.
איציק שמולי: ושוב אני אומר, אנחנו מדברים על מים, לא על קוויאר.
איציק שמולי: תודה, אדוני.
ישראל אייכלר: אתה מוכן להצטרף לדרישה שתהיה להם סמכות להקים ועדת הנחות?
ישראל אייכלר: כי עד היום לא - - -
סופה לנדבר: לא, באופן אוטומטי הם צריכים לעשות את זה.
איציק שמולי: בטח, אבל אני אגיד לך רק למה לשים לב.
איציק שמולי: בזמנו, רצו להקים ועדה כזאת גם בניתוקים ואז מה הם אמרו לנו?
איציק שמולי: מי יקבע מי הם נציגי הציבור ומי יקבע מי הם המומחים הסוציאליים?
איציק שמולי: התאגידים.
איציק שמולי: אתה מבין?
ישראל אייכלר: לא העירייה?
איציק שמולי: לא העירייה, התאגידים.
איציק שמולי: ככה הם הביאו את הצעת החוק לכנסת.
ישראל אייכלר: העירייה הוא הבעלים של התאגיד.
איציק שמולי: אז אם, אדוני היושב ראש, אני בוודאי מצטרף להצעתך, אבל אני רק מבקש ממך לדאוג שתהיה נוכחות מכובדת של נציגי ציבור שמבינה במקרים של רווחה וסעד ויותר מזה, שהנציגים האלה לא יהיו תלויים בשום צורה ואופן, לא בתאגידים ולא ברשות המים, הם יהיו נציגים בלתי תלויים.
איציק שמולי: ככה הם יוכלו להפעיל שיקול דעת מלא.
ישראל אייכלר: אם אני אשתמש בזיכרון, זה החוק שלקחת מ - - -
<רזיאל אחרק: זה חוק שאנחנו ניסחנו, אנחנו איגוד התאגידים, שאנחנו מובילים - - -
ישראל אייכלר: לא, אבל אני הגשתי הצעת חוק לוועדת שרים והיא כבר אושרה, אבל לא הובאה עדיין לקריאה טרומית.
<רזיאל אחרק: מתי?
ישראל אייכלר: לפני כחודש-חודשיים.
<רזיאל אחרק: אז זה כבר כמעט שנה.
ישראל אייכלר: לא, אני מדבר על עכשיו, הקדנציה הזאת.
ישראל אייכלר: שמולי, כתוב ככה, שחברי ועדת חריגים יהיו אלה: המנהל הכללי של החברה או סגנו, חברי מועצת הרשות המקומית שבתחומה פועלת החברה, האחראי על ענייני רווחה ברשות המקומית, נציג משרד הרווחה והשירותים החברתיים או המוסד לביטוח לאומי, שימנה שר הרווחה והשירותים החברתיים מבין הגופים האמורים, שזה הרשות המקומית.
ישראל אייכלר: כך שברגע שזה יעבור, אני מקווה, אז תהיה להם סמכות לתת הנחות, היום אין להם סמכות.
איציק שמולי: רק, אדוני היושב ראש, מי צריך לתת לנו תשובה למה הסעיף התקציבי הזה לא מנוצל?
ישראל אייכלר: האנשים שיושבים פה.
<שלומית אבינח: יש פה את רשות המים.
ישראל אייכלר: בבקשה, חברת הכנסת לנדבר.
סופה לנדבר: אדוני, אני בכלל הייתי מחזירה את הדבר, לקחת מהתאגידים את ההשתלטות על המים והייתי מחזירה את זה לעיריות.
סופה לנדבר: יש דברים שמפריטים ויש דברים שלא מפריטים במדינת ישראל, אבל כך קרה שהמחוקק החליט והכנסת אישרה, אני הייתי מחזירה את זה למה שהיה, לפחות שירות האזרחים צריכים לקבל בעיריות.
סופה לנדבר: אז במטרת החוק היה גם בנייה או תיקון של תשתיות של ביוב בכל הערים ואני היום ראיתי בשידור את ראש עיריית אשקלון וחשבתי איך הוא בקלות מעביר את האחריות למישהו בממשלה, אחר כך הבנתי שבעצם האחריות הוא צריך להעביר לתאגידי המים שלא עשו את העבודה ולא הכינו את מערכת הביוב כדי שהיא תקלוט את המים.
<קריאה: זה ניקוז, זה לא ביוב.
סופה לנדבר: והביוב?
סופה לנדבר: ביוב וניקוז, רבותיי, זה אותו דבר.
<רזיאל אחרק: רק לדייק, הניקוז באחריות העירייה, הביוב באחריות התאגיד.
סופה לנדבר: בקיצור, זה באחריות של מי?
<רזיאל אחרק: העירייה.
ישראל אייכלר: ההערה שלכם נרשמה, אני רוצה לשמוע את חברת הכנסת.
סופה לנדבר: הכסף שהם גובים?
<רזיאל אחרק: עירייה.
ישראל אייכלר: אתם תיכף תצטרכו להסביר לי - - -
סופה לנדבר: אני חושבת שצריכים להחזיר את זה לעיריות, שלא יהיה בלבול מי אחראי על מה.
סופה לנדבר: שיהיו אחראים במדינת ישראל.
<קריאה: גם את חברת חשמל צריך להעביר לעיריות, שיהיה - - - גם את המשטרה.
סופה לנדבר: חברת חשמל, צריכים לשבור את המונופול.
ישראל אייכלר: אגב, המשטרה בניו יורק עברה לעירייה וזה היה יעיל מאוד.
ישראל אייכלר: כך שזה לא בדיחה.
סופה לנדבר: רבותיי, החוק עבר כדי להבטיח את רמת השירות וגם התשתיות של ביוב.
סופה לנדבר: עכשיו, אדוני היושב ראש, לפני מספר שנים אנחנו העברנו והכנו כאן בוועדה תעריפים סוציאליים לחשמל.
סופה לנדבר: שם גם הייתה בעיה, מי בעצם יקבל את אותן הנחות ואנשים מקבלים אותן באופן אוטומטי ויש שיטה איך מעבירים את זה.
ישראל אייכלר: אני מזכיר לפרוטוקול שיושבת ראש הוועדה הייתה חברת הכנסת סופה לנדבר, שולמית הייתה המנהלת ואז הם הביאו את החשמל ואנחנו רוצים פשוט לעשות, אם אפשר, העתק-הדבק למים.
סופה לנדבר: בזמן שמדינת ישראל מאפשרת סכום מסוים להנחות והוא לא מנוצל, זה ליקוי גדול של פעילות.
סופה לנדבר: אני רוצה להבין כאן באופן ברור, מי האוכלוסייה שצריכה לקבל הנחה?
סופה לנדבר: איך האוכלוסייה הזאת יודעת שהיא צריכה לקבל הנחה ומותר לה לקבל הנחה והיא חייבת לקבל הנחה?
סופה לנדבר: ואיך הם מקבלים את אותה הנחה?
סופה לנדבר: אני בטוחה בכך - - -
סופה לנדבר: 200 ₪ לשנה, זה לא כסף גדול, אבל יחד עם זאת 200 ₪ לנזקקים זה סיפור בעצמו.
סופה לנדבר: איך אנחנו כוועדה משפרים את הדבר?
סופה לנדבר: אני תמיד נגד ועדות, ועדות חריגים, 200 ₪ לשנה זה בירוקרטיה שלמה.
סופה לנדבר: אני חושבת שאפשר לפתח את הדבר שכמו שעל בסיס תעריפי חשמל סוציאליים הם מקבלים את זה באופן אוטומטי והם יודעים איך הם מקבלים, אז אם אנחנו נצטרך להעביר את החוק אנחנו נעביר את החקיקה החדשה, חוק חדש, אבל, אדוני היושב ראש, יש מנגנון שאפשר לבנות אותו ויש צורה איך אפשר לבנות איך בן אדם מקבל את אותה הטבה.
סופה לנדבר: אני חושבת שבתלושי תשלומים שבן אדם מקבל צריך להיות ברור שאזרח שצריך לקבל את ההנחה צריך להיות מסומן בתלוש הזה.
סופה לנדבר: אני, נניח, לא יודעת מי צריך לקבל את ההנחה.
סופה לנדבר: אני מאמינה שגם הציבור, אנשים לא יודעים מי זכאי להנחה הזאת ואיך זה קרה שבמשך שנים מחזירים סכומים כל כך גדולים.
סופה לנדבר: או שהממשלה מעבירה לתאגידי המים את הכספים להנחות ובעצם יש עניין שההנחות האלה יישארו בקופה של מדינת ישראל וזה דבר חמור ביותר.
סופה לנדבר: אז תאגידי המים, אני רוצה לשמוע מהם.
סופה לנדבר: אם הם חושבים שיש צורה שאנחנו צריכים להעביר את זה באופן אוטומטי ואם זה בלתי אפשרי, אדוני היושב ראש, נכון להיום, אז אנחנו נעביר את החקיקה שתיתן לאנשים הנחה באופן אוטומטי, כמו שעל תעריפי חשמל סוציאליים אנחנו נעביר חוק על תעריפי מים סוציאליים ואנשים יקבלו את ההנחה.
<דבורה בן ישעיהו: אני חושבת שכדאי שנתאר את התהליך.
<שלומית אבינח: הנה הביטוח הלאומי, היא מבצעת את ה - - -
ישראל אייכלר: היות שחברת הכנסת סופה לנדבר דיברה על מנגנון שמעביר באופן אוטומטי את הנזקקים, אני רוצה לומר שמעבר לאנשים שרשומים בביטוח הלאומי כנזקקים יש גם מצבים של אנשים נזקקים שאינם חולים ואינם נכים והם נזקקים.
סופה לנדבר: זה משהו נוסף.
ישראל אייכלר: לכן צריך - - - אנחנו נבקש עכשיו מ - - -
<שלומית אבינח: אתה רוצה מדבורה עכשיו את - - -
ישראל אייכלר: כן, אולי תסבירי לנו איך זה עובד בחשמל ונוכל להעתיק את זה למים.
<דבורה בן ישעיהו: אני אסביר ברשות
<דבורה בן ישעיהו: כם איך זה עובד מבחינת עם רשות המים, כי זה מאוד דומה לתהליך שאנחנו עושים מול החשמל, זה גם מוסדר בתקנות.
<דבורה בן ישעיהו: קודם כל תנאי הזכאות מופיעים גם בתקנות, אם אני לא טועה, המוסד מפרסם את זה גם באתר האינטרנט וזה גם בחלק, למשל מקבלי קצבת נכות גם מקבלים את זה, או מקבלי קצבת זקנה מקבלים יחד עם הפוליסה שמאושרת להם על זכאות לקצבה.
<דבורה בן ישעיהו: יש גם פירוט ההטבות הנלוות, ביניהן גם ההטבה במים.
<דבורה בן ישעיהו: אנחנו מעבירים גם לפי התקנות, כמו שזה מוסדר, אנחנו שולחים לכל אחד שזכאי להטבה דרך ביטוח לאומי מכתב לכתובת שלו ושם אנחנו מבקשים ממנו, יותר נכון, אם הוא מתנגד להעברת הנתונים שלו לרשות המים, שיתנגד.
<דבורה בן ישעיהו: יש מספר טלפון והוא יכול להתקשר.
<דבורה בן ישעיהו: עוד פעם, זה לפי התקנות.
<דבורה בן ישעיהו: זאת אומרת אנחנו מודיעים לזכאי, 'אתה עשוי להיות זכאי להטבה במים, אנחנו מתכוונים להעביר את פרטיך תוך 30 יום אם לא תתנגד', זה תהליך אוטומטי שמועבר לרשות המים כל חודש.
ישראל אייכלר: זה חידוש בשבילי.
ישראל אייכלר: זאת אומרת רשות המים כן מקבלת את הרשימות?
<דבורה בן ישעיהו: מקבלת והיא מעבירה לתאגידי המים.
<קריאה: אבל לא לאגודות.
ישראל אייכלר: רגע, אחרי שהעברתם הם מקבלים באופן אוטומטי?
<קריאה: אני יכולה להוסיף על הבעייתיות של זה?
סופה לנדבר: אז מי מקבל?
<קריאה: היושב ראש, 20 שקלים זה כסף קטן.
ישראל אייכלר: מה 20 שקלים?
סופה לנדבר: אם מנתקים את המים בגלל 19 ₪ - - -
ישראל אייכלר: אני רוצה לשמוע את התהליך עד הסוף כדי שנוכל להבין.
<דבורה בן ישעיהו: בעצם פה מבחינת הביטוח הלאומי הדבר מסתיים, עד שמגיעות תלונות שאנשים לא קיבלו את ההטבה.
<קריאה: אולי כדאי שאני - - -
סופה לנדבר: חכו שנייה, מה אתם חסרי סבלנות?
<דבורה בן ישעיהו: הבירורים שאנחנו מקיימים מול רשות המים מעלים כמה סוגיות.
<דבורה בן ישעיהו: אחת, אם כתובת המגורים של הזכאי לא מעודכנת במשרד הפנים והוא עבר עיר, יכול להיות שהמידע אודותיו מגיע לתאגיד מים לא נכון, לא רלוונטי.
<דבורה בן ישעיהו: זה יכול להיות מצב אחד של אי מיצוי.
<דבורה בן ישעיהו: בעיה אחרת זה מהות ההטבה.
<דבורה בן ישעיהו: ההטבה היא רק למי שעובר את מכסת המים של 3.5 קוב, הוא זכאי למעשה לעוד 3.5 קוב בתעריף הנמוך.
<דבורה בן ישעיהו: לא כולם עוברים את המכסה ואז ההטבה שהם רואים היא למעשה אפס.
<דבורה בן ישעיהו: אנחנו מעבירים את הנתונים עליו לתאגיד הנכון והוא בעצם לא נהנה מההטבה.
ישראל אייכלר: יכול להיות שפה קבור הכלב, שזה דווקא אנשים שלא יכולים להשתמש בהרבה מים.
<דבורה בן ישעיהו: לעניות דעתי, נכון.
<דבורה בן ישעיהו: אני תמיד אומרת שזו לא הנחה, זו הטבה, וכשפונים אליי בתלונה 'למה לא קיבלנו?
<דבורה בן ישעיהו: ' אנחנו מסבירים את מהות ההטבה - - -
ישראל אייכלר: ואילו בחשמל הם מקבלים הנחה מהשקל הראשון.
<דבורה בן ישעיהו: מהקוט"ש הראשון.
<דבורה בן ישעיהו: דבר נוסף, שלאחרונה גם התבקשנו על ידי רשות המים לא להעביר להם תאריך תחילת זכאות שקודמת לתאריך תחילת המס הנוכחי.
<דבורה בן ישעיהו: זאת אומרת בביטוח לאומי ניתן לאשר תביעה עד שנה רטרו, לפעמים קצת יותר, אבל בואו ניקח את המקרה הקל, אז נניח שאם אישרתי למישהו בינואר 2015 זכאות לינואר 2014, רשות המים ביקשו שלא להעביר את הנתונים האלה ולכן הם מקבלים רק מהשוטף.
ישראל אייכלר: בחשמל איך זה הולך?
<דבורה בן ישעיהו: בחשמל רטרו מהיום הראשון.
<דבורה בן ישעיהו: בתיקון האחרון הם הגבילו את זה לשבע שנים.
<קריאה: עם הצמדה.
ישראל אייכלר: לגבי הנקודה הזאת של הרטרואקטיבי, בחשמל שבע שנים ובמים אפילו לא שנה.
<דבורה בן ישעיהו: עד שנה.
<דבורה בן ישעיהו: רק שנת מס.
ישראל אייכלר: אגב, הביטוח הלאומי עצמו גם לא כל כך נדיב ברטרואקטיבי, מקסימום שנתיים.
<דבורה בן ישעיהו: למה?
<דבורה בן ישעיהו: הרחבנו לאחרונה עד שבע שנים רטרואקטיבית אם זו טעות של המוסד.
<דבורה בן ישעיהו: יש לנו נוהל חדש יחסית.
ישראל אייכלר: טוב לשמוע, כי אני ידעתי שעד שנתיים.
סופה לנדבר: סליחה, לא שמעתי.
סופה לנדבר: מי שבעצם לא קיבל הנחה על חשמל, אתם רטרואקטיבית נותנים לו אישור על שבע שנים אחורה?
<דבורה בן ישעיהו: אנחנו תמיד שולחים את תאריך תחילת הזכאות האמיתי.
<דבורה בן ישעיהו: אם מישהו פספס ובמקרה לא הועבר, או בעקבות תיקון חוק או כל מיני דברים כאלה, חברת החשמל מזכה אותו לפי תאריך תחילת הזכאות שאנחנו מעבירים.
<קריאה: דווקא ביוני היה שבע שנים.
ישראל אייכלר: עכשיו המשרד לשוויון חברתי, הגב' שרה זילברשטיין, בבקשה.
<שרה זילברשטיין-היפש: אני רוצה להתייחס לסעיף הזה ולעוד סעיף אחד, ברשותך, אדוני היושב ראש.
<שרה זילברשטיין-היפש: אני מתייחסת כמובן לאזרחים ותיקים, זקנים.
<שרה זילברשטיין-היפש: הנושא הזה של חברת חשמל, הסתבר שאנשים קיבלו מכתבים וכמובן לא מיצו זכויות, כמו שבכלל יש בעיה של מיצוי זכויות באוכלוסיות חלשות.
<שרה זילברשטיין-היפש: אחרי באמת הרבה מאוד עבודה משותפת עם המוסד לביטוח לאומי ועם חברת חשמל, אנחנו התערבנו וצלצלנו ל-55,000 אזרחים ותיקים ולפעמים עמדנו על הקו כדי שהם יעשו את ההעברה הזאת על שמם, כדי שזה יבוצע.
<שרה זילברשטיין-היפש: גם נודע לנו שאחרי שהעברנו לזקן והזקן פנה לא תמיד זה עבר.
<שרה זילברשטיין-היפש: זאת אומרת שהנושא הזה של מימוש זכויות הוא חלק בלתי נפרד מהיכולת - - - כי ברגע שאתה שולח לאזרח כלשהו מכתב על זכויות זה לא אומר שהוא מממש אותם.
<שרה זילברשטיין-היפש: היות שחברת חשמל לא עושה את זה רק בגלל הלב האלטרואיסטי שלה, אלא בגלל שהיא מקבלת שיפוי, יש לה בהחלט רצון, אבל היא גם עושה מאמץ גדול כדי לעזור בתהליך המימוש, כולל שהיא נותנת רטרואקטיבית והיא לא מענישה את הזכאי בהטבה הזאת, פנינו והסברנו לרשות המים.
<שרה זילברשטיין-היפש: אמרנו, 'תשמעו, תנו לנו את העבודה, אנחנו מתנדבים פה כדי שאדם זקן יממש את זכותו, כמו שעשינו בחברת חשמל'.
<שרה זילברשטיין-היפש: אפילו בג"צ נכנס לזה וחייב את חברת החשמל לעשות את המימוש כי המועצה לצרכנות פנתה לבג"צ בנושא הזה.
<שרה זילברשטיין-היפש: פנינו בנושא הזה לרשות המים ואמרנו 'תנו לנו לעשות את העבודה', כדי שלא נגיע למצב של מימוש של 20 מיליון.
<שרה זילברשטיין-היפש: נפנפו אותנו כאילו אנחנו זבוב.
<שרה זילברשטיין-היפש: עכשיו אני רוצה להגיד לכם עוד משהו.
<שרה זילברשטיין-היפש: אפילו אני, באופן אישי, פניתי בעניין של אמא שלי, אחרי שהיא נפטרה היה איזה שהוא ויכוח על 220 שקל, בסוף אני לא הצלחתי וזה עוקל.
<שרה זילברשטיין-היפש: אני רוצה להגיד לכם עוד משהו וזה אני אומרת מדם לבי, לפני שלוש או ארבע שנים, בקיץ באוגוסט ניתקו מים לזקנים כשהם גרים בקומה שלישית, על חוב שלפעמים הגיע ל-300 שקל.
<שרה זילברשטיין-היפש: עכשיו את הקטע הזה גמרנו, הנושא הזה של עיקולים, אני מקווה שגמרנו, לא הגיעו אלינו פניות, לכוכבית 8840 לא הגיעו פניות בנושא של ניתוקי מים, אבל עיקולים מגיעים כל יום, החגיגה ממשיכה בנושא של עיקולים על חוב קטן או על חוב גדול.
<שרה זילברשטיין-היפש: זה לגבי זה.
<שרה זילברשטיין-היפש: אין לי ספק שבצורה שרשות המים עובדת אנשים לא ינצלו את הזכויות שלהם, כי גם אם פונים הפנייה היא בלתי אפשרית לרשות, כי הם לא עונים, או שלזקנים הם מתייחסים בצורה מאוד מאוד לא מכובדת ולכן אני אומרת - - -
<קריאה: - - - המילה הזאת היא פשוט לא ראויה.
<קריאה: שרשות המים לא - - -
<שרה זילברשטיין-היפש: אני אומרת לך דבר אחד - - -
ישראל אייכלר: לא, ההערה שלו היא במקום, תצטרך להוכיח את זה אחר כך, אבל עכשיו תן לה.
<שרה זילברשטיין-היפש: אני אומרת לך, אדוני, שעונים בצורה לא מכובדת, לפעמים טורקים טלפון.
<שרה זילברשטיין-היפש: אני עומדת מאחורי הדברים שלי ואני מוכנה גם להביא את הפניות לכבודך, ולכן התיקון הזה לא במקום, אלא צריך לבדוק.
<שרה זילברשטיין-היפש: לא אמרתי על כל תאגידי המים - - -
ישראל אייכלר: אבל את יכולה להיות רגועה, לא רק לזקנים הם לא עונים, ולא רק הם לא עונים אלא כל רשות שלטונית בירוקרטית במדינה הזאת זה שעות לשבת ולשמוע, כולל נותני שירות בשוק המסחרי.
<שרה זילברשטיין-היפש: אדוני, אצל צעירים אז הם יפנו שוב, זקנים לא יפנו שוב וזה ההבדל הגדול.
<שרה זילברשטיין-היפש: ועוד מילה אחת, אדוני, בסופו של דבר אני מבקשת באמצעותך, כדי שלא נחכה לתיקוני חקיקה, שיואילו בטובם הרשות למים לתת לנו אפשרות לעזור כמו בנושא של חברת חשמל, שאנשים ימצו את הזכויות שלהם.
<שרה זילברשטיין-היפש: משפט אחרון בנושא הזה - - -
ישראל אייכלר: על פי חוק הם יכולים לתת לכם מה שחברת חשמל נותנת?
<שרה זילברשטיין-היפש: הרי ביטוח לאומי עשו אותו דבר עם חברת חשמל, זה אותו חוק של העברת מידע וכל הדברים האלה.
<שרה זילברשטיין-היפש: הדבר הנוסף והאחרון שאני מבקשת מכבודו זה בנושא של ועדות החריגים.
<שרה זילברשטיין-היפש: אני רוצה להגיד לך שעוד לפני הקמת הרשויות האלה ברשויות המקומיות הייתה ועדת חריגים, והוועדה הזאת עבדה יפה מאוד וגם שיקול הדעת שם היה - - -
<קריאה: לא בנושא מים, לעולם לא.
<קריאה: אני הייתי חבר מועצה 25 שנה.
<קריאה: מים לא.
<קריאה: בעיריית ירושלים אנחנו קיימנו שנים - - -
<שרה זילברשטיין-היפש: גם במועצה שלך, אדוני.
<קריאה: הייתי 25 שנה חבר מועצה וסגן ראש עיר, מעולם במים לא הייתה ועדה.
<שרה זילברשטיין-היפש: איפה?
<קריאה: בהוד השרון.
<קריאה: אז אצלך לא, אצלה כן.
<קריאה: היה צריך בשביל זה את האישור של משרד הפנים.
<קריאה: באישור של משרד הפנים קיימנו את הוועדה הזאת.
ישראל אייכלר: רבותיי, מים שקטים חודרים עמוק.
ישראל אייכלר: רעשים לא מגיעים לשום מקום, זה עושה הצפה כמו באשקלון.
<שרה זילברשטיין-היפש: עוד משפט אחרון, אדוני.
<שרה זילברשטיין-היפש: בנושא של הוועדות, הוועדות האלה, היה להם שיקול דעת ברוב המקומות ולכן גם דברים שאנחנו לא הכנסנו שם, היה שיקול דעת של המקום להחליט, בגלל שאדם הסתבך או כל מיני דברים אחרים.
<שרה זילברשטיין-היפש: הם הבינו שגם אם ינתקו לו מים או יעקלו לו את החשבון אז - - - עכשיו לגבי עיקולי חשבון, אסור לעקל חשבון, לא את קצבת הביטוח הלאומי ולא את קצבת ניצולי השואה והבנקים משתפים פעולה וכן מעקלים את זה.
<שרה זילברשטיין-היפש: זה דבר נוסף חמור.
<קריאה: עד 30 יום אסור.
<שרה זילברשטיין-היפש: בסדר, אבל 30 יום אין לבן אדם לאכול ולשלם שום כלום, אז זה אותו דבר.
<שרה זילברשטיין-היפש: אנחנו, מאוד קל לנו להגיד 30 יום.
<שרה זילברשטיין-היפש: דבר שני, ועדת חריגים שתעמוד לרשותה של הרשות למים, גם אם אנשים טובים יישבו שם, ברגע שההחלטה של הרשות היא בלתי ניתנת לאכיפה, זאת אומרת שהם יכולים להחליט מה שהם רוצים, הם ימליצו ובסוף מי יאכוף שם את הסמכות כדי שבאמת הם יתנו הנחות כמו שצריך?
ישראל אייכלר: תודה רבה לגב' שרה זילברשטיין.
ישראל אייכלר: אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולתת שוב בשידור את הטלפון, כוכבית 8840 לכל תלונות של אנשים מבוגרים, לא רק בקשר למים, בכל נושא.
<שרה זילברשטיין-היפש: בכל דבר.
ישראל אייכלר: עכשיו אנחנו ניתן ל - - -
<שלומית אבינח: לליליאנה מעיריית ירושלים.
ישראל אייכלר: הגב' סירקיס מעיריית ירושלים, בבקשה.
סופה לנדבר: אני רוצה לשאול, כוכבית 8840 באיזה שפות?
<שרה זילברשטיין-היפש: יש גם ברוסית, יש גם בערבית, יש גם באנגלית, יש גם בגרמנית ויש גם באמהרית.
סופה לנדבר: וברוסית?
<שרה זילברשטיין-היפש: ברוסית יש לנו 5 מוקדנים מתוך 30.
סופה לנדבר: לא טוב, לא מספיק.
ישראל אייכלר: יש לך מזל, חברת הכנסת לנדבר, שעלית אחרי הסיסמה 'עברי דבר עברית'.
ישראל אייכלר: אנשים עלו לפה ולא דיברו איתם ולא הכירו בהם, רצו לחנך אותם שידברו רק עברית, הייתה פה מלחמת עולם.
ישראל אייכלר: היום ברוך ה' מכירים בזה שיש אנשים שמדברים רוסית ולא יודעים עברית וצריך גם לתת להם שירות.
סופה לנדבר: אנחנו נלחמנו על הדבר הזה.
ישראל אייכלר: בבקשה, גב' סירקיס.
<ליליאנה סירקיס: אני יכולה לבקש טובה ולאפשר לדבי מהאגודה לזכויות האזרח שנמצאת איתנו פה, היא צריכה פשוט לצאת, להגיד כמה דברים ואחר כך להמשיך?
ישראל אייכלר: אם כמה דברים, אין בעיה.
<דבי גילד חיו: תודה.
<דבי גילד חיו: אני עורכת דין דבי גילד חיו מהאגודה לזכויות האזרח, אנחנו עובדים כבר הרבה מאוד שנים עם פורום מים כשמחלקת הרווחה בעיריית ירושלים היא חלק מהפורום הזה ומובילה אותו באמת לקדם את הנושא של הזכות במים, כולל הטיפול בניתוקים ובמחירי המים ובגבייה של מים וכל מה שקשור.