GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב ליצמן: אם אתה יודע נתון שאתה בדקת - - - אני במקרה יודע את התשובה, אני לא רוצה להגיד אותה כאן.
ישראל אייכלר: למי כבודו אומר?
ישראל אייכלר: למאוחדת?
יעקב ליצמן: לא, לאלה שזכויות ה - - -
ישראל אייכלר: אני רוצה שייכנס לפרוטוקול.
ישראל אייכלר: כשאתה אומר 'אתה', שיידעו על מי מדובר.
<אסתר בן חיים: אני רוצה לחדד כאן נקודה.
<אסתר בן חיים: אני חושבת שכבוד הרב ציין נקודה מאוד מאוד חשובה שאנחנו רואים אותה בדוח וזה הנושא של השחיקה במערכת.
<אסתר בן חיים: אנחנו רואים שבגלל הבעיות התקציביות הקופות מתכנסות באמת והן מאוד מקשיחות את העמדה שלהן לגבי הפרשנות של הסל, לגבי המקרים החריגים.
<אסתר בן חיים: אנחנו רואים את זה במיוחד, ואני אצביע על זה אחר כך, בנושא של שירותי חירום.
<אסתר בן חיים: יש קושי רב עד מאוד לקבל באמת את הפטורים לפי חדר מיון.
<אסתר בן חיים: יש הצטמצמות ללשון החוק, יש דבר שנקרא מוצדק בדיעבד, שאז המבוטח צריך לשלם רק אגרה, גם שם אנחנו נתקלים בבעיות.
<אסתר בן חיים: אנחנו רואים את זה גם בהקשר של דימות, אם זה CT לעומת MRI, אנחנו יודעים ש-MRI זו טכנולוגיה שהיא הרבה יותר יקרה ואנחנו רואים שגם שם הקופות, שוב, בגלל המצב - - -
יעקב ליצמן: MRI היום זה לא - - - האמירה 'היום' זה קצת - - - יש MRE ויש PET MRI, כל השמות שלימדו אותי, אבל כנראה יש דברים יותר מדויקים.
יעקב ליצמן: אנחנו חייבנו את כל בתי החולים לרכוש MRI, אנחנו משתתפים בחצי, 3 מיליון שקל, כמעט חצי, משרד הבריאות משתתף, אבל אין מצב שלבית חולים לא יהיה MRI.
<אסתר בן חיים: אני בהחלט מאמינה שהמאמצים שעושה כבוד השר יבואו לידי ביטוי בדוח הבא.
<אסתר בן חיים: אני מזכירה לכולנו שאנחנו מדברים על 2013-2014, יש דברים שזה השתנה.
ישראל אייכלר: אולי נתקדם, כי ב-11:00 חייבים לסיים.
<אסתר בן חיים: הנושא של קבילות מוצדקות נגד הקופות.
<אסתר בן חיים: שוב, אם אנחנו נסתכל אנחנו נראה שאחוז הקבילות המוצדקות הנמוך ביותר הוא בכללית.
ישראל אייכלר: אני באמת רוצה שתדגישי את זה, יש קבילות ויש קבילות מוצדקות.
ישראל אייכלר: זה הבדל גדול.
<אסתר בן חיים: נכון מאוד.
<אסתר בן חיים: קבילות מוצדקות אלה קבילות שהנציבות מחליטה שהן מוצדקות, כי, לצורך העניין, הייתה פרשנות לא נכונה של הקופה את החוק, הייתה התנהלות לא נכונה.
<אסתר בן חיים: כאן אנחנו ממש אומרים חד משמעית 'קופה, לא נהגת כשורה, היית צריכה לתת'.
ישראל אייכלר: מה אחוז הקבילות המוצדקות בכללית?
<אסתר בן חיים: זה היה 27% בשנת 2013, 25% בשנת 2014.
<אסתר בן חיים: שוב, זה רק מראה, אני שוב אומרת, שהנציבות לא אצה ישר להגיד שכל דבר הקופה לא פעלה כשורה, אלא בוחנת את הדברים ורק כשהיא משוכנעת שאכן הקופה הייתה צריכה לפעול בצורה א' ולא פעלה, אז אנחנו אומרים שהקבלה הינה מוצדקת.
ישראל אייכלר: אני חושב שזה אחוז גבוה מאוד, אדוני השר.
ישראל אייכלר: אם רבע מהפונים צודקים זה אומר שלרבע מהמתלוננים הקופות עשו עוול, או בתי החולים.
<אסתר בן חיים: הנושא של לפי נושא הקבילה, כפי שאתם רואים אחוז הארי של הקבילות שמגיעות לנציגות הן בנושא סל שירותים, לאחר מכן הנושא של איכות השירות ובחירת נותן שירותים.
<אסתר בן חיים: נרחיב לגבי הנושאים המרכזיים במהירות, סל השירותים, כמו שאמרנו, שזה החלק הארי.
<אסתר בן חיים: אנחנו רואים למעשה שרוב הקבילות בנושא סל שירותים הם בנושא של תרופות, טיפולים ובדיקות.
<אסתר בן חיים: ניכנס קצת לנושא של בדיקות.
<אסתר בן חיים: כאן אני מראה לכם על קבילות בנושא תרופות לפי קופות חולים.
<אסתר בן חיים: אנחנו יכולים לראות שבשנת 2013 מי שקיבלה את אחוז הקבילות הגבוה ביותר בנושא תרופות הייתה לאומית ובשנת 2014 זו הייתה קופת חולים מאוחדת.
ישראל אייכלר: והן מוצדקות או לא מוצדקות?
<אסתר בן חיים: אני לא מדברת כרגע על הנושא של המוצדקות.
<אסתר בן חיים: כאן אני מראה לגבי קבילות שהגיעו בנושא תרופות.
ישראל אייכלר: מאוד מעניין אותי המוצדקות, כי מתלוננים, יכול להיות שאנשים צעירים מתלוננים יותר, זקנים מתלוננים פחות.
יעקב ליצמן: בוא אני אגיד לך דבר אחד, החולה כל פעם צודק.
<אסתר בן חיים: אני רוצה לציין שהנושא של מוצדקות, חשוב ככל שיהיה, אנחנו צריכים להבין שקבילה היא קבילה היא קבילה.
<אסתר בן חיים: זאת אומרת אם בן אדם בסופו של דבר מגיע למצב שהוא קובל אז כנראה שיש משהו שהיה לא בסדר בדרך ומציק לו וצריך לקחת את זה גם בחשבון.
<אסתר בן חיים: אם אנחנו מסתכלים, שוב, בנושא של תרופות לפי 10,000 נפשות מתוקנונת, דיברנו על החישוב הזה, בנושא של תרופות אנחנו רואים פה פיקים.
<אסתר בן חיים: עיניים למשל בקופת חולים לאומית.
<אסתר בן חיים: בשנת 2013 מה שהיה בעיקר זה היה הנושא של לוסנטיס ואווסטין, הקופה מאוד הצטמצמה לנושא של התוויה רק לניוון רשתית וזה בא לידי ביטוי הרבה מאוד בקבילות.
<אסתר בן חיים: אנחנו רואים את זה גם לגבי הנושא של לב ודם.
<אסתר בן חיים: אתם רואים שגם בפסיכיאטריה יש לנו עם לאומית וסרטן, במכבי הייתה התקשחות מאוד רצינית סביב הנושא של קווי טיפול, מהו קו טיפול ראשון, מיצוי תרופות, מכבי גם תבעה את הנציבות בבית הדין וכשלה גם בבית הדין המחוזי וגם בבית הדין הארצי.
<אסתר בן חיים: אנחנו נראה, דרך אגב, שיפור בשנת 2014.
<אסתר בן חיים: שוב אנחנו רואים, עיניים, עדיין יש את לאומית, אבל יש בהחלט ירידה.
<אסתר בן חיים: דרך אגב, זה בגלל שזה הוכנס בשב"ן, האווסטין והלוסנטיס, הוכנס, הייתה הרחבה של ההתוויות בשב"ן ולכן אנחנו רואים ירידה.
יעקב ליצמן: יש כבר דור חדש.
<אסתר בן חיים: ויש גם דורות חדשים.
<מאיה גולדשטיין: מדובר בתרופות שהן לא בסל.
<מאיה גולדשטיין: גם לוסנטיס וגם אווסטין הן תרופות שלא רשומות ולא בסל.
<מאיה גולדשטיין: לאומית הכניסה, בהתאם כמובן לאישור משרד הבריאות את תרופת האווסטין והיא נותנת גם את האשפוז וגם את התרופה.
<מאיה גולדשטיין: תרופת לוסנטיס לא בסל ואנחנו לא יכולים לתת את התרופה ללא תקציב במימון ציבורי.
<מאיה גולדשטיין: כך שאלה תרופות שהן לא בסל, זה לא שזה להתוויות מסוימות ו - - -
יעקב ליצמן: קודם כל מבחינת החוק את צודקת.
יעקב ליצמן: אבל מצד שני תיקחו בחשבון שעל זה יש התחרות עם קופות חולים אחרות שהן כן נותנות, לכן זה יכול לפגוע בקופת החולים.
ישראל אייכלר: אני רוצה להציע משהו, בגלל שאני רוצה לתת לקופות החולים את כל הזמן ויש לנו רק רבע שעה, הערות קצרות כן, אבל אנחנו נקיים דיון, בלי נדר, גב' שלומית, המנהלת, נעשה דיון מיוחד או עם כל קופה - - -
<שלומית אבינח: לא, עם כל הקופות ביחד.
ישראל אייכלר: אנחנו נרצה את תשובותיהן אחרי שנלמד את הדוח של הנציבות.
<אסתר בן חיים: לגבי טיפולים ובדיקות, שוב ממעוף ציפור, אנחנו רואים, כמו שציינתי, את זה שיש לנו פיקים בנושא של שירותי חירום.
<אסתר בן חיים: דיברנו על זה, הנושא של פניות למיון ואנחנו הצבענו גם על נקודה מאוד חשובה, וזה שמוקדי החירום בקופות, המקומות שאליהם המבוטחים צריכים לפנות קודם, הם גם בחסר, אין פריסה מספיקה, לא ניתנים שם מספיק שירותים ולכן אנשים מוצאים את עצמם באמת במיון וזו נקודה שצריך גם לקחת אותה בחשבון.
<אסתר בן חיים: אנחנו רואים גם פארה-רפואי, היו לנו הרבה קבילות בנושא.
ישראל אייכלר: איזה קופה מעוניינת שאנשים יילכו למיון?
ישראל אייכלר: זה הרי יעלה להם הרבה יותר יקר מאשר שיבואו למרפאה.
<אסתר בן חיים: נכון, אבל הם פונים בגלל שאין מספיק היצע בנושא של - - -
ישראל אייכלר: המרפאה אומרת 'לך למיון'?
<אסתר בן חיים: לא, להיפך, אני אומרת שאין מספיק מוקדי חירום בקהילה ולכן מאחר שאנשים - - -
<קריאה: תלוי באיזה קופה.
יעקב ליצמן: אל תתפלאו ששולחים לבית חולים, לפעמים בגלל הסדרי הסכומים אז בבית חולים אחרי אחוז מסוים זה כבר לא עולה כסף ושולחים בחינם.
יעקב ליצמן: גם על זה יש - - - אבל זה לא לדיון כרגע.
ישראל אייכלר: לא, אם יש שיקולים כלכליים המשרד צריך לתקן.
יעקב ליצמן: יש, כן.
<אסתר בן חיים: אנחנו רואים גם בבדיקות דימות שהייתה עלייה, בעיקר היו פניות לגבי הנושא של CT מול MRI.
<אסתר בן חיים: בשנת 2014 שוב אנחנו רואים את שירותי החירום בולטים וגם את הנושא של בדיקות דימות.
<אסתר בן חיים: לגבי התוספת השלישית, אלה שירותים שניתנים על ידי משרד הבריאות, אנחנו רואים שעיקר הקבילות שהגיעו היו בנושא של בדיקות טרום לידתיות.
ישראל אייכלר: תוספת שלישית, אני רוצה לדעת מה זה.
<אסתר בן חיים: תוספת שלישית, אלה שירותים שמשרד הבריאות נותן הוא עצמו.
<אסתר בן חיים: מדובר, כמו שאנחנו רואים, בנושא של אביזרי שיקום וניידות, חיסונים, בדיקות טרום לידתיות, ב-2013-14 זה כלל גם את בריאות הנפש, כאשר היום בריאות הנפש כבר עברה לתוספת השנייה וכפי שאמר כבוד השר, אנחנו בהחלט נצביע על זה בדוח הבא.
<אסתר בן חיים: נושא נוסף שבהחלט יש לו אחוז ניכר של קבילות, זה הנושא של בחירת נותן שירותים.
<אסתר בן חיים: כאן אנחנו רואים, שוב, לקופות יש באמת פררוגטיבה להחליט מי הם נותני השירותים, אבל אנחנו בהחלט מקבלים קבילות לא מעטות.
<אסתר בן חיים: כמו שאנחנו רואים, בשנת 2013 קופת חולים מאוחדת היא זו שהגיעו הרבה קבילות בנושא הזה וגם בשנת 2014.
ישראל אייכלר: זאת אומרת כשאני רואה פה ב-13' מאוחדת וכללית, אז זה לא לפי מספר מבוטחים, אלא לפי - - -
<אסתר בן חיים: לא, זה מחושב לפי 10,000 נפשות מתוקננות.
<אסתר בן חיים: שוב, זה כן לוקח בחשבון את אותו יחס שאנחנו דיברנו עליו, את אותו חישוב שנעשה.
<אסתר בן חיים: אני רוצה לציין, אם דיברנו על שחיקה, גם פה יש את הנושא של התקשחות, יש פחות מגמה לראות את הנסיבות המיוחדות של הקובל עצמו, כי לא הרי למשל בן אדם שהוא ערירי ויש לו רק קרוב משפחה שגר במקום מסוים והוא מבקש לעשות באמת ניתוח במקום מסוים, כדי שיהיה מישהו, איזה קרוב משפחה שיטפל בו, כהרי בן אדם מן השורה שאומרים לו 'תשמע, אתה תלך רק לבית חולים כזה או אחר'.
<אסתר בן חיים: או למשל בן אדם שבא אלינו ואומר 'תשמעו, אין לי אמון בבית החולים הזה כי אמא שלי ואבא שלי נפטרו באותו בית חולים, אני מבקש שתיתנו לי בית חולים אחר' והקופה מקשיחה את עמדתה ואומרת 'לא, אני אתן לו רק דווקא בבית החולים הזה', אנחנו חושבים שצריך לקחת בחשבון.
<קריאה: זה לא דווקא.
ישראל אייכלר: זה בגלל ההסדרים הכספיים שיש להם, וזה עצמו נושא שצריך לדון - - -
יעקב ליצמן: בחירת בתי חולים זה סיפור נפרד, קשה, אנחנו מודעים לזה.
יעקב ליצמן: ניתן את הדעת, אבל קודם כל יש לנו הרבה זיהומים לטפל בדרך.
<גילה סעדיה: הערה קצרצרה לגבי בתי החולים.
<גילה סעדיה: אני ממכבי.
<גילה סעדיה: הרצון לפעמים לשקול את השיקול הפרטני הוא מאוד חזק, אבל כנגד זה עומד עניין ההחלטה הרוחבית וחייבים להזכיר את זה.
<גילה סעדיה: מרגע שנתנו ואישרנו לאחד, יבוא אחר כך שגר בשכנות ויאמר 'אבל אני יודע שלזה נתתם' והסיבות הפרטניות, הרגישות, אמא שלו נפטרה בבית החולים הזה והוא פוחד וזה, לא עומדות לנו.
<גילה סעדיה: אז זה תמיד נשקל באיזון בין ה - - -
ישראל אייכלר: בשביל זה צריך ועדת חריגים בכל דבר.
<גילה סעדיה: נכון, ויש, ובכל זאת העניין הרוחבי מאוד מאוד חזק היום.
<אסתר בן חיים: לגבי המגמות שעולות מן הדוח, כמו שציינתי, יש את הנושא של השחיקה, שזה מתבטא בהתקשחות של הקופות, גם בנושא של, כמו שאמרנו, טיפול תרופתי לחולים אונקולוגיים.
<אסתר בן חיים: עוד דבר שעלה מאוד חזק מן הדוח זה תלונות על התנהלות לקויה של הקופות שנלווית באמת לקבילות שעניינן סירוב לתת טיפולים או בדיקות.
<אסתר בן חיים: אנשים, גם אם בסופו של דבר הקופה נענית בסוף ונותנת להם עוברים באמת דרך חתחתים ולפעמים זה ממש משווע.
<אסתר בן חיים: לגבי האתגרים שלנו, אנחנו רוצים למנף את ממצאי הפניות שלנו ככלי להביא את המטופל למרכז השיח.
<אסתר בן חיים: אחד מעמודי האש, דרך אגב, של המשרד הוא נושא של המטופל כאדם במרכז ואנחנו מאוד מברכים על זה וחושבים שהנציבות היא כלי שיכול לתרום לשיח הזה.
<אסתר בן חיים: אנחנו רוצים להביא להבנה של עומק השחיקה במערכת הציבורית כדי שהגורמים הרלוונטיים ייקחו את זה בחשבון ואנחנו יודעים שהמשרד בהחלט פועל בנושא הזה.
<אסתר בן חיים: אנחנו רוצים למקד את העבודה המקצועית של הנציבות.
<אסתר בן חיים: כמו שאמר כבוד השר, יש הרבה מאוד מערכות של פניות ציבור שעובדות בתוך מערכת הבריאות וחשוב לנתב את אותן קבילות מתאימות לנציבות.
<אסתר בן חיים: ושוב בהזדמנות הזאת אני רוצה להודות, כמו שאמרתי, לצוות של הנציבות ולמי שעזר בהכנת הדוח.
<אסתר בן חיים: כמו שאמרתי, אני בהחלט מזמינה לשמוע הערות, גם אם אני לא אענה על כולן עכשיו, הכול נרשם ואנחנו נענה באמצעות הוועדה על כל שאלה שנישאל.
ישראל אייכלר: אולי הנציבה תסכים גם לבוא כשנעשה דיון עם כל הקופות, כדי שיהיו להם תשובות.
ישראל אייכלר: נסכם את הדיון.
<דיויד סיל: אני מהעמותה ליתר לחץ דם ריאתי.
<דיויד סיל: אני רוצה להעיר הערה.
<דיויד סיל: לגבי הפרשנויות לחוק בריאות ממלכתי.
<דיויד סיל: קופות חולים לא נותנות את הפרשנות, זאת אומרת לא נותנות הסבר כשמגישים קבילה וגם הרבה פעמים משרד הבריאות, הם אומרים 'זה לא בסל' ופשוט לא נותנים הסבר, לא נותנים הפניה.
יעקב ליצמן: אם זה לא בסל זו התשובה.
<שמואל בן יעקב: לא, הבקשה שלו, אם אני מבין במילים אחרות, לתאר ולנמק למה דוחים, לא רק להגיד לא.
יעקב ליצמן: אבל, אדוני, ברגע שהם אומרים שזה לא בסל, זו התשובה.
יעקב ליצמן: זה לא בסל, לא חייב.
יעקב ליצמן: הוא חייב לתת לך מה שבסל, מה שאישרו בממשלת ישראל, קרי משרד הבריאות.
יעקב ליצמן: ברגע שזה לא בסל הוא לא חייב לתת לך.
יעקב ליצמן: או שיש בשב"ן או שיש בכל מיני דרכים, שאני מקווה שאולי נכניס את זה במצילות חיים.
<שמואל בן יעקב: יש גם תשובות לגבי הסדרי בחירה, זה לא קשור בסל.
<שמואל בן יעקב: מה שהוא מתכוון, שצריך להסתכל בעיניים של החולה - - -
יעקב ליצמן: אני אשמח בהזדמנות לבוא לדיון, כי משרד הבריאות עדיין לא ליבן את כל הנושא, אני מדבר על הקדנציה הנוכחית, ואנחנו בהחלט נדון דיון כבד ראש על הנושא הזה, אבל זה יהיה אחרי התקציב, כשיגיע הזמן לדיונים.
יעקב ליצמן: כרגע אנחנו עוד בכל הבלגן שיש וכל הדיונים.
<דיויד סיל: - - - זה לא בסל, יש את העניין של מה זה סל בריאות.
<דיויד סיל: סל בריאות מבוסס על מה שהיה ב-94' - - -
יעקב ליצמן: סל בריאות יש ועדת סל, כל שנה היא מוסיפה לסל.
<דיויד סיל: נכון, אבל הוא מתבסס על מה שהיה מ-94' בכללית ומאז כל שנה מוסיפים.
יעקב ליצמן: לא בכללית, בבריאות.
<שמואל בן יעקב: בכללית.
<דיויד סיל: אף אחד לא יודע מה היה במועד הקובע בכללית ב-94' והפרשנות הזאת יכולה להיות פרשנות של איקס או של וואי או של זד ואני צריך לקבל הסבר על הפרשנות הזאת.
ישראל אייכלר: אני רוצה לסכם את הדיון, כי הצלצול השני זה כבר היה שאנחנו צריכים לסיים.
ישראל אייכלר: אנחנו קודם כל מודים מאוד לכבוד השר שבא, אבל מודים עוד יותר לנציבת קבילות החוק בריאות ממלכתי, כי כבר שנים, 20 שנה כמעט שיש את המוסד הזה ואני חייב להגיד שרוב אזרחי ישראל, אדוני השר, לא יודעים שיש פה מוסד שהוא שונה מכל פניות הציבור שבדרך כלל עוסקים רק לפנים משורת הדין, נציבות קבילות לחוק ביטוח בריאות הדין עוסקת גם בשורת הדין.
ישראל אייכלר: קודם כל אני רוצה לציין ולהדגיש את החידושים שכבוד השר אמר פה, קודם כל לגבי הלאקונה שדיברנו עליה, שאדם חולה שעובר מקופה לקופה לא מקבל את הביטוח הסיעודי, כבוד השר הבטיח שבביטוח הסיעודי לכולם שהוא עושה העניין הזה יוסדר.
יעקב ליצמן: אנחנו בינתיים נפנה גם לאוצר, יש ויכוחים קשים איתם, עם הממונה על ביטוח שם, היא רוצה מה-1.1 לבטל את ריכוז הביטוח.
יעקב ליצמן: לדעתי זה צריך להיות עוד שנה, עד שייכנס החוק שאנחנו עובדים כבר, ביטוח סיעודי.
ישראל אייכלר: ובינתיים תוכלו לגשר על פני הדברים.
ישראל אייכלר: דבר שני שאמר כבוד השר, שתרופות מצילות חיים יוכלו להיכנס מעבר לסל, יוכלו להישאר גם בשב"נים.
יעקב ליצמן: אני מקווה, שוב פעם, זה המאבק ביני לבין האוצר.
ישראל אייכלר: אני אגיד לכם, כשמישהו אומר בדרך כלל שהבעיה היא באוצר, אני יודע שאין על מה לדבר.
ישראל אייכלר: דווקא אצל הרב ליצמן, כשהוא אומר האוצר, זה נראה, אני לא רוצה להגזים, כדי שלא ייצאו כותרות שהרב ליצמן הוא שר האוצר, אבל דברים שאף משרד כמעט לא קיבל אתה הצלחת לקבל.
ישראל אייכלר: לטובת הציבור.
ישראל אייכלר: הדבר הנוסף, אני מציע, בעצם זו הצעה שכבוד השר נענה לה, לקבוע הגבלת זמן, סדרי זמן, מסגרות זמן שבהן אדם פונה ומקבל תשובה ומתי התשובה מחייבת בנציבות קבילות לחוק ביטוח ממלכתי, ואם זה יצליח אנחנו נעשה את זה בכל נציבי פניות הציבור.
<אורלי מסוסני: זה תלוי בקופות, כמה זמן לקופות לוקח לענות.
<אורלי מסוסני: אני מנציבות הקבילות ואני פותחת קבילה איך שהיא מגיעה.
<אורלי מסוסני: שלחתי לקופה, אני לא יכולה להגיד לך שתוך 10 ימים אני אשיב לקובל מאחר שהקופה לא משיבה לי.
ישראל אייכלר: את תקבעי להם עד מתי.
<אורלי מסוסני: נניח שהקופה השיבה לי בכן ולא, נניח שהקופה השיבה לא ואנחנו עומדים על שלנו שזה כן, אז זה שוב חוזר, וזה עוד 10 ימים, או במקרה הכי טוב זה 10 ימים, זה יכול לקחת גם חודש וחודשיים.
<אורלי מסוסני: אי אפשר להגביל את הזמן.
יעקב ליצמן: גברתי, אני לא יודע מה הכוונה שאת מתכוונת, אבל את יודעת שהוסיפו לי תואר שר הבריאות.
יעקב ליצמן: כשר הבריאות יש לי פטנטים איך שיענו מהר מאוד.
ישראל אייכלר: תקנות.
יעקב ליצמן: בלי לפרט איך.
ישראל אייכלר: זה מה שאני אומר, אתם יכולים לקבוע מסגרות סבירות - - -
יעקב ליצמן: אין מצב כזה, אני רוצה לראות שמישהו יגיד למשרד הבריאות, אם אנחנו כמשרד נדרוש תגובה מהירה, שיגידו שהם לא רוצים.
יעקב ליצמן: אני רוצה לראות את זה.
<שירלי זילבר: כבוד הרב, אני יכולה להגיד משהו?
<שירלי זילבר: מהאגודה לזכויות החולה.
<שירלי זילבר: בדיוק בגלל זה אנחנו ביקשנו ורוצים לקדם הצעת חוק להרחבת סמכויות נציבת הקבילות.
<שירלי זילבר: המון אנשים לא יודעים על הנציבה, לא יודעים על הנציבות וזו בדיוק הסיבה שאנחנו רוצים להרחיב את הסמכויות.
<שירלי זילבר: שאלת על בתי החולים, זה לא ברור, חוק זכויות החולה - - -
ישראל אייכלר: הנה אני מזמין אותך, תגישי את ההצעה הזאת אלינו כוועדה.
<שירלי זילבר: אנחנו עובדים על זה ואני אשמח שפה בוועדה - - -
ישראל אייכלר: אנחנו ננסה לקדם אותה והשר יחזור אלינו כשזה יבוא.
יעקב ליצמן: כן, נחליט, נראה אם זה - - -
<שירלי זילבר: אני אשמח.
<אתי שילינג: אני מבקשת להוסיף בנושא הזמנים שהוזכרו, הכללית לקחה על עצמה, מבלי שהוטל עליה, אנחנו היום בלמעלה מ-80% מהתלונות משיבים תוך 14 ימים.
יעקב ליצמן: אני יכול להגיד ליושב ראש הוועדה שמשרד הבריאות, הלשכה המשפטית, בודקים את הצעת החוק הזאת כבר כמה ימים.
יעקב ליצמן: לא בטוח מה שאנחנו נמליץ, מה שאני אמליץ על זה אני לא יודע, אבל כרגע בודקים את זה.
יעקב ליצמן: מילה אחת לסיכום שאני מציע, שהודענו לוועדה, משרד הבריאות הודיע שבדוח הבא יהיה פרק נפרד על בריאות הנפש.
<קריאה: אפשר לשאול שאלת הבהרה על הנתונים, שאלה קצרה.
ישראל אייכלר: אנחנו רק נסגור את הישיבה ואז נבהיר את הכול.
ישראל אייכלר: אני רוצה נציבים בכל הגופים הציבוריים, לעשות העתק-הדבק, לא ממש, אבל כמה שאפשר, מכם נלמד וכן נעשה.
יעקב ליצמן: לכל משרדי הממשלה יש נציבות.
<שלומית אבינח: הם לא מחויבים לפרסם את - - -
יעקב ליצמן: הם לא מחויבים, אבל יש מחלקה, שהמחלקה תבוא לכאן.
ישראל אייכלר: כן, וזה מה שרשום פה, אנחנו רוצים להפוך למסורת, שכל נציבי פניות הציבור בכל המשרדים יגישו דוח לוועדה וגם כמו דוח הנציבה של בריאות ממלכתית, תגיש לוועדה לפניות הציבור את הדוח כל השנה, או כמקובל.
ישראל אייכלר: הוועדה תקיים ישיבה נוספת לתשובות הקופות ואני גם רוצה להדגיש את בתי החולים, כי נראה לי שיש פה איזה חסר, כי כמה שאני יודע, אנשים מתלוננים על בתי החולים לא פחות מאשר - - - ועדת חריגים.
ישראל אייכלר: אני רוצה באמת שבכל מקום, אני ראיתי כבר שהחוק יכול להיות חוקי סדום ועמורה, בגלל מצבים של תקציב מסוים, אם צריך מיליארד שקל ויש 300 אז החוק חייב להיות רשע, צריך תמיד שתהיה ועדת חריגים שבמקרים מסוימים, שאין להם השלכות רוחב ושאפשר לתת לכל מי שנמצא באותו מצב, צריך להיות בכל החלטה איזה שהיא ועדת חריגים.
ישראל אייכלר: פרשנות הנציבה.
ישראל אייכלר: אנחנו רוצים שקופות החולים יידעו שעל פי החוק, כך הבנתי פה, אם יש ויכוח בפרשנות, לא כל פקידה באיזה שהיא מרפאה שיש לה רצון או אי רצון לתת למישהו יחייב, אלא שהפרשנות של הנציבה היא תקבע.
ישראל אייכלר: וההודעה החשובה ביותר שכבוד השר אמר, שבדוח הבא יהיה פרק מיוחד או ספר מיוחד על בריאות הנפש, כי זה התחום שעכשיו רק נכנס לרפורמה וצריך לעקוב מאוד אחרי ה - - -
יעקב ליצמן: ויש תלונות, אנחנו מטפלים.
<קריאה: שאלה קצרה שנוגעת לסמכויות של הנציבה.
<קריאה: לפי הנתונים, מרות שלמעלה מ-25% מהקבילות נמצאו מוצדקות, רק 13% נפתרו אחרי התערבות של הנציבות, כלומר רק חצי מהתלונות שנמצאו מוצדקות נפתרו בעקבות ה - - - אם אני מבינה נכון את הנתונים.
<אסתר בן חיים: לא, זה בנוסף.
<אסתר בן חיים: יש לנו הגדרה של מוצדק, יש דברים שנפתרו בגלל שהנציבה פנתה, לאו דווקא בגלל הפרשנות שלה וכו', וזה בנוסף.
<קריאה: כלומר כל הקבילות שנמצאו מוצדקות נפתרו ו - - -
יעקב ליצמן: אני אתן לך דוגמה.
יעקב ליצמן: אם מישהו מגיש תלונה לשר הבריאות, תיאורטית אני אומר, ושר הבריאות מרים טלפון למנהל המחלקה, 'מה קורה עם איקס?' אני מבטיח לך שתוך חצי שעה הבעיה נפתרה בלי שאני אמרתי לו לפתור את הבעיה.
ישראל אייכלר: אז השאלה שלך הייתה מאוד חשובה, זה אומר ש-38% מהקבילות - - -
<אסתר בן חיים: אני אפילו אחדד, 47% מהפניות אלינו אנחנו מביאים לידי פתרון לפונה אלינו.
<אסתר בן חיים: זה לא אומר שהקבילה מוצדקת, אבל אנחנו עוזרים לו.
<קריאה: אבל 100% מהמוצדקות נפתרות.
<קריאה: זו הייתה השאלה.
ישראל אייכלר: זו בשורה טובה שקיבלנו לסיום.
ישראל אייכלר: תודה לכולכם, הישיבה נעולה.
ישראל אייכלר: בוקר טוב לכולכם.
ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את ישיבת הוועדה לפניות הציבור בעניין פניות של דיירי מקבץ דיור ברחוב פריימן בראשון לציון.
ישראל אייכלר: הדיון הזה הוא אחד המאפיינים של הוועדה לפניות הציבור.
ישראל אייכלר: בדרך כלל ועדות צריכות לעסוק בדברים יותר כלליים ובתופעות ארציות, כולל הוועדה שלנו שעוסקת רבות בנושאים שאמנם נוגעים גם לאנשים מעטים, אבל בפריסה ארצית.
ישראל אייכלר: משהו נקודתי, זה עוד אחד מהפנים של הוועדה לפניות הציבור ולפעמים אפשר לפעול בעניין הזה יותר מאשר במשהו שמתפרש על פני כל הארץ.
ישראל אייכלר: אני רוצה לציין דיון שהיה ביוזמת חברת הכנסת סופה לנדבר, בעניין רופאים בבית החולים בנהריה.
ישראל אייכלר: אם אני לא טועה זה סודר, נכון?
סופה לנדבר: כן, הם עובדים עד סוף דצמבר ואחר כך אני מקווה שהם יקבלו פיצוי מוגדל.
ישראל אייכלר: כן, אני מקווה שזה מה שיהיה גם הפעם.
ישראל אייכלר: מדובר בפרויקט מתחם לשכירות ארוכת טווח שהקרקע שם ניתנה לצרכי ציבור ולא במקבץ דיור.
ישראל אייכלר: משרד הקליטה פרסם קול קורא שמזמין רשויות באזורים שיש בהם ביקוש גבוה לדיור של עולים קשישים ואין פתרונות דיור ציבורי, שאפשר לבנות גם על קרקע ציבורית.
ישראל אייכלר: אגב, אני פעם ראשונה שומע את זה, כי בדרך כלל אומרים שבקרקע ציבורית זה בלתי אפשרי.
סופה לנדבר: זה פרויקט שיזמנו, 4,000 יחידות דיור מתקציב של המדינה.
ישראל אייכלר: אז זה לא פריצת גדר, אלא פריצת קרקע.
ישראל אייכלר: בכל אופן בנו מתחמי דיור לקשישים זכאים לצורך השכרה לטווח ארוך והחברה הכלכלית של עיריית ראשון לציון הגישה הצעה ובנתה את מתחם הדיור.
ישראל אייכלר: מתברר שהיו שני חוזים, זה אפשר רק בישראל, כמו שאומרים.
ישראל אייכלר: החוזים לא תורגמו לשפה הרוסית.
ישראל אייכלר: אגב, יש חוק שצריך לתרגם - - -
סופה לנדבר: הם חותמים בעברית, אבל על יד צריך להיות תרגום.
ישראל אייכלר: גם זה דבר חדש?
סופה לנדבר: אנחנו דאגנו, בוועדה כאן.
<שלומית אבינח: גם מכתבים של מד"א ביקשתי שיהיו ברוסית.
ישראל אייכלר: ואיך מד"א יודע למי כותבים ברוסית ולמי - - -
<שלומית אבינח: לא, התשלום יש בכל השפות, ביקשתי בחמש שפות - - - יש גם באנגלית וב - - -
סופה לנדבר: גם תרופות ביקשנו.
ישראל אייכלר: כן, ומשרד הקליטה קבע את שכר הדירה שמשולם על ידי הדיירים ולמעשה אני מבין מכל מה שקראתי בחומר לקראת הדיון, שיש פה שני חוזים שיש שם שני מחירים, שתי אפשרויות של מחירים.
ישראל אייכלר: משרד הקליטה טוען שזה היה בטעות, תיכף נשמע את הטענה, וכל השאר אנחנו נשמע פה.
ישראל אייכלר: אני מבקש עכשיו למסור את הדיון עם חברת הכנסת לנדבר, כי יש לי ועדת חוץ וביטחון על מוכנות העורף.
סופה לנדבר: אני חושבת שאנחנו לא צריכים לעשות סבב, כולם מכירים את כולם.
סופה לנדבר: אני אתחיל בזה שבהתחלה נפגעתי ולא רציתי להגיע, בגלל שלא הזמנתם אותי לחנוכת בית, ואתם בדיוק יודעים שאת הפרויקט הזה יזמנו אנחנו, עם חביב ועם כל המחלקה ועם כל משרד העלייה והקליטה עבדנו על הפרויקט הזה ואני צריכה לומר כאן שוודים קירפיצ'וב בלבל לי את המוח ועשה לי חור בראש, ואותי ככה לימדו, לפעמים בחיים צריכים לא להגיד תודה, אבל לתת הכרה למה שנעשה.
סופה לנדבר: הרי אתם לא עבדתם באי בודד, אנחנו במשרד העלייה והקליטה ידענו שהתור בראשון לציון ארוך ביותר, אנשים 18 שנה בממוצע המתינו עד שיקבלו את הגג מעל הראש, ואני צריכה גם להגיד שאתם התקדמתם יפה בפרויקט הזה.
סופה לנדבר: אתם הייתם בין הראשונים שבניתם את הבית, סיימתם את הבית ואני הייתי מרוצה.
סופה לנדבר: אני עקבתי, אם מישהו לא יודע, כמעט בכל שלב של התקדמות הייתי שם בשטח ובדקתי והתעניינתי וגם אמרתי את דעתי.
סופה לנדבר: אנחנו היינו צריכים לעשות חנוכת בית ב-9 במאי, זה לא הצליח בגלל עיכובים, אבל יחד עם זאת אני מרוצה שבחודש אוגוסט היה אכלוס.
סופה לנדבר: כאשר קיבלתי פנייה מהדיירים אני באתי לבניין הזה והרגשתי באולם כעס.
סופה לנדבר: במקום חיוך על הפנים כעס כזה, כעס עצום.
סופה לנדבר: היה לי לא נעים.
סופה לנדבר: אישית היה לי, פשוט הלב שלי נשבר, אמרתי, כל כך הרבה השקענו וכל כך הרבה דאגנו, אתם ואנחנו, ובסופו של דבר יש איזה שהוא פגם קטן שהוא בעצם ממלא את הרוגז של האנשים.
סופה לנדבר: התלונות היו על זה שלא היה תרגום, התלונות היו על זה שהם מבולבלים, הסכום נראה להם הרבה יותר גבוה מאשר סכומים אחרים.
סופה לנדבר: לא הייתה הפרדה בין הסכומים שמשרד השיכון מעביר.
סופה לנדבר: אני חושבת שזה א'-ב', לפני שמחתימים את האנשים הייתם צריכים את הכסף של משרד השיכון להעביר לחברה ואז להחתים את האנשים על השתתפות עצמית.
סופה לנדבר: זהו.
סופה לנדבר: זה לא קרה.
סופה לנדבר: איך אנחנו מתקנים את הדברים?
סופה לנדבר: אני אתן לחביב, בגלל שחביב הגיע.
סופה לנדבר: חביב, בבקשה.
<חביב קצב: גברתי היושבת ראש, השרה לשעבר.
<חביב קצב: אני מוכרח להגיד שהפרויקט הזה באמת זה פרי עבודה ויוזמה וגיבוי רציניים ביותר של השרה שדאגה להביא שתי החלטות ממשלה.
סופה לנדבר: עשינו את זה יחד.
<חביב קצב: את השרה.
<חביב קצב: זה לא פשוט, אבל אני שמח שביחד עם כולנו, ביחד עם הרשות המקומית, ביחד עם החברה הכלכלית, הצלחנו להקים את הפרויקט הזה.
<חביב קצב: אני חושב שאני ביקרתי בפרויקט הזה, בזמן שהוא היה בבנייה ובהקמה, בפיגומים ובכול, אולי 10-12 פעמים.
<חביב קצב: עוד לא היה דבר כזה שאני הגעתי למקומות כאלה לברר ולבדוק.
<חביב קצב: מה שעשיתי, לא בגלל שיש לי עודף זמן, אלא בגלל שאכפת לי מהנושא, וכל פעם באנו לראות מתי אפשר לאכלס, אנשים מחכים בתור שנים.
<חביב קצב: היה מאוד מאוד אכפת לנו שהפרויקט הזה ייבנה ברמה הכי נאותה, הכי טובה, הכי מתאימה, היו לנו אפילו הערות, ההערות תוקנו ובהתאם להערות שלנו גם דברים תוקנו.
<חביב קצב: פעם ראשונה שהיה לי קשר ישירות עם הקבלן הראשי של הבניין, חברת הבנייה, לא צריך להיות, זה לא בניין שאני בונה, אבל זה מראה על האכפתיות ועל הרצון ועל שיתוף הפעולה שהיה בינינו בנושא הזה.
<חביב קצב: קודם כל זה דבר שמאוד חשוב להדגיש ואני לא אומר את זה סתם, אני אומר את זה להבין עד כמה אכפת לנו מהנושא הזה.
<חביב קצב: לא אכפת לנו מהבניין, לא אכפת לנו מהדירות, אכפת לנו יותר מהעולים.
<חביב קצב: מאחר שמאוד אכפת לנו מהעולים רצינו שהעולים יתאכלסו כמה שיותר מהר בדירות נאותות, הולמות ושהם יקבלו את כל השירותים שהם צריכים לקבל.
<חביב קצב: ככה פעלנו וככה עבדנו ועשינו את האכלוסים, ועל מנת למנוע טרטור של העולים אפילו הבאנו מערכת מחשב מיוחדת למקום עצמו, שאותו עולה שיושב באולם יקבל את ההפניה במקום במערכת המחשב, לא יצטרך ללכת עוד פעם למשרד הקליטה ועוד פעם להביא אישור ועוד פעם ללכת.
<חביב קצב: יצרנו עבודה, השבתנו אנשים במערכת המחשוב שלנו, בשדה התעופה שלנו, בנוסף לעובדי האכלוס, ועשינו את זה במיוחד באותו מקום על מנת לתת שירות, כי מדובר באנשים מבוגרים, אנשים שלא קל לטרטר אותם ועשינו את הכול על מנת שהכול יעבוד וידפוק ברמה הכי הכי נכונה ומהירה.