GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דבי גילד חיו: אני אנסה מאוד מאוד בקצרה להגיד מה הדברים המרכזיים שאנחנו - - - קודם כל אני מאוד מברכת על הדיון, מאוד מאוד חשוב, אנחנו כמובן תומכים בהקמה של ועדת חריגים כזאת, זה חיוני.
<דבי גילד חיו: רק באמת מאוד מאוד בקצרה, יש כמה סוגיות שאדוני התייחס אליהן בתחילת הדברים.
<דבי גילד חיו: עצם מחירי המים שבאמת עלו בצורה דרמטית והביאו המון המון אנשים לזה שהם לא יכולים לטפל בהם.
<דבי גילד חיו: עם תחילת ההתפלה והשינויים שנעשו בשנים האחרונות, יש חשיבות וצורך לדון בכלל במחירי המים, אם הם מותאמים להיום ולמצב החדש ולחשוב על זה.
<דבי גילד חיו: הדבר השני כמובן הנושא של ההנחות.
<דבי גילד חיו: מה שקרה זה שהאוצר הקציב בשנת 2013 את הסכום שדיברנו עליו, של 70 מיליון שקל, בהתאם לזה נגזרו ונקבעו בתקנות שורה של זכאים והזכאים האלה כמובן, זה מאוד מאוד חשוב להדגיש, הם לא זכאים להנחה במחיר המים, הם מקבלים במחיר המופחת, שהוא עדיין מאוד גבוה, כמות נוספת.
<דבי גילד חיו: זה אומר שעדיין אנשים, לפעמים הם בכלל לא מגיעים לכמות הנוספת הזאת, גם את הכמות הראשונה הם מתקשים מאוד לשלם ולכן ההנחה צריכה להתייחס לזה.
סופה לנדבר: ההנחה צריכה להיות מהשקל הראשון.
<דבי גילד חיו: כן, ההנחה צריכה להיות מהתחלה.
<דבי גילד חיו: הדבר הנוסף הוא שיש המון אוכלוסיות וקבוצות, שזה אנחנו ניסינו להילחם ולא הצלחנו, של נזקקים בעיקר על רקע של מצוקה כלכלית שלא נכללים בתקנות האלה וברשימה מאוד מאוד חשוב להכניס את האוכלוסיות האלה.
<דבי גילד חיו: סתם בתור דוגמה, מקבלי הבטחת הכנסה וקבוצות אחרות בכלל לא נכללים שם.
<דבי גילד חיו: לגבי הגבייה, אדוני התייחס.
<דבי גילד חיו: כל הבעיה של הגבייה המאוד אגרסיבית וההעמסה של הוצאות הדירות של גובים פרטיים ושל עורכי דין וכל העיקולים וזה שבאמת אין מנגנון, ואת זה באמת ועדה כזאת יכולה אולי להסדיר.
<דבי גילד חיו: אין מנגנון לפריסת תשלומים, למחיקת חובות - - -
ישראל אייכלר: אולי אפשר לעשות הצעת חוק, גב' לנדבר, שאסור לרשויות שלטוניות למסור לחברות עורכי דין גבייה פרטית.
ישראל אייכלר: זה ממש כמו שהיה פעם בשוק האפור, בריוני גבייה בסגנון הרבה יותר מתורבת, של מכתבים ו - - -
<דבי גילד חיו: אדוני, יש תזכיר חוק כזה של הממשלה, הוא לא אוסר, אני רק מעדכנת, אני איתך לגמרי בעמדה הזאת, שבמקום לאסור על זה שיפריטו את הגבייה ברשויות המקומיות ושהרשויות המקומיות יקבעו בעצמן, או באמצעות רשויות הגבייה הנורמליות שיש במדינה, ששייכות למדינה, רשות הגבייה והאכיפה, הם הציעו תזכיר חוק, שהוא עכשיו מתחיל לרוץ עוד פעם, איך להסדיר את הגבייה של החברות הפרטיות.
<דבי גילד חיו: זאת אומרת להשאיר את המצב הקיים של ההפרטה הזאת ורק להסדיר את זה קצת.
ישראל אייכלר: להגביל את המחירים, שלא - - -
<דבי גילד חיו: קצת, כן, להסדיר את זה שזה לא יהיה פרוע לגמרי כמו היום.
ישראל אייכלר: גם זה רעיון.
<דבי גילד חיו: זה יותר טוב מכלום וזה קיים וזה חשוב.
<דבי גילד חיו: אתם יודעים מה?
<דבי גילד חיו: זה מבוסס על עתירה של לפני יותר מעשר שנים, עתירה נגד הדבר הזה.
<דבי גילד חיו: הצעת החוק הזאת הובאה שוב ושוב על ידי הממשלה ולא קודמה ועכשיו שוב מביאים את התזכיר הזה.
<דבי גילד חיו: אני מאוד מקווה שכרע במיעוטו לפחות את זה יעשו.
ישראל אייכלר: צריך לרשום את זה.
<עומר ורדי: אדוני, יש כללים בנושא הזה מגובשים, אני ארחיב כשיגיע תורי.
<שלומית אבינח: אנחנו נסיים עם הפונים ואז תדברו.
ישראל אייכלר: תסכמי במשפט אחרון.
<דבי גילד חיו: במשפט אחרון, אני באמת חושבת שחייבים להגן, אבל ממש בחקיקה, ועדת חריגים, מי האנשים בה, מה הסמכויות שלה, כולל סמכויות לעשות מחיקות חובות, הסדרת תשלומים וכל מה שקשור לזה כדי באמת לטפל באוכלוסיות שלא נכללות בהנחות.
ישראל אייכלר: תודה רבה לך, עורכת דין דבי גילד.
<ליליאנה סירקיס: אני רוצה להשלים.
ישראל אייכלר: את נתת את זכות הדיבור שלך אז אולי אחר כך, כי החבר'ה מרשויות המים - - -
<שלומית אבינח: יש פה את יצחק אליהו וליליאנה.
<שלומית אבינח: את רוצה גם, מכן לזקן?
<שלומית אבינח: אבל בקצרה, כי אנחנו קצרים בזמן.
<שלומית אבינח: מה שלא נאמר.
ישראל אייכלר: עמותת קן לזקן, מרית לביא, ממש בקצרה.
<מרית לביא: בקצרה לגמרי.
<מרית לביא: אני גם עוזרת לפורום מים וגם מקן לזקן, היינו שותפים בכל התהליך של הניתוקים אבל יש איזה שהיא בעיה שדבורה מעבירה לרשות המים את הרשימות של הזכאים להנחה, אבל הרשימות של אותם או חלק מאותם אנשים שמנועי ניתוק לא מועברות ואז אדם צריך לרוץ עם כל המסמכים שלו, ללכת לביטוח לאומי, ללכת לתאגיד המים, לתת את זה למנהל התאגיד, שהוא יחליט אם הוא מנוע ניתוק ואם הוא להעביר לוועדה.
<מרית לביא: זה מאוד מסבך את העניינים - - -
סופה לנדבר: זה הבירוקרטיה של מדינתנו.
<קריאה: לא, אבל לא מנתקים היום מים.
ישראל אייכלר: על מה את מדברת, על ניתוקים?
ישראל אייכלר: אין היום ניתוקים.
סופה לנדבר: לא, היא מדברת על הנחות.
<מרית לביא: רגע, רגע, אין ניתוקים, אבל אחרי חצי שנה אדם צריך לעבור להחלטה של מנהל התאגיד והוא צריך להעביר את זה לוועדה ברשות המים.
<מרית לביא: ועדה ברשות המים צריכה לקבל את כל הפונים והיא לא מסננת בכלל את אלה שהם - - -
ישראל אייכלר: כן, בהחלט.
ישראל אייכלר: אז אולי תגידי את זה לפרוטוקול.
ישראל אייכלר: היועצת המשפטית רוצה להעיר לפרוטוקול משהו בעניין הזה.
<ורד קירו-זילברמן: אני רק רוצה להעיר שמבחינת החוק כן יש לתאגידים סמכות לנתק את המים בכפוף לכללים ו - - -
<קריאה: לא, אין להם סמכות.
<ורד קירו-זילברמן: יש להם, בכפוף לכללים שנקבעו ובכללים אומרים שצריך לעבור את כל התהליכים וכל הפרוצדורות ובסופו של דבר לקבל את האישור והיה וניתן האישור, כן ניתן לנתק את המים.
<קריאה: אבל האישור ניתן מטעם הרגולטור.
<קריאה: זאת אומרת שהתאגיד - - -
<ורד קירו-זילברמן: זה לא משנה, הסמכות החוקית לנתק את המים קיימת, היא לא נשללה בחוק, לא כתוב בחוק תאגידי מים וביוב 'אסור לנתק מים לחייבים'.
<קריאה: בכללי ניתוק אספקת מים רשום בפירוש שלא ינותק צרכן בעבור חוב אלא אם כן יעבור את אישור ועדת - - -
<ורד קירו-זילברמן: אוקיי, אז אתה אמרת בדיוק מה שאני אמרתי.
ישראל אייכלר: בבקשה, אז העניין הזה הובהר.
<מרית לביא: זה גם מה שאני אמרתי.
<מרית לביא: דבר שני שרציתי להעיר על הנושא הזה, זה שאמנם ביטוח לאומי רושם וכדומה, אבל לנו יש בעמותת כן לזקן הרבה מאוד פונים מהעלייה הרוסית ויש המון בעיות עם המגורים המשותפים, עם הלא מגורים המשותפים, זה לא הוסדר עד עכשיו בכלל והכי הרבה פניות שיש לנו זה באמת מהאוכלוסיות הכי הכי הכי חלשות.
ישראל אייכלר: אין חכם כבעל הניסיון, הגב' סירקיס הייתה פעם בוועדת ההנחות של עיריית ירושלים.
ישראל אייכלר: הגב' ליליאנה סירקיס, תגידי לנו איך אנחנו יכולים לעשות - - -
<ליליאנה סירקיס: אני רק אשלים את התמונה.
<ליליאנה סירקיס: ועדת ההנחות שהיינו שותפים לה כשלא היה ה'גיחון' - - -
ישראל אייכלר: כשה'גיחון' עדיין לא הגיח אל כל בית.
<ליליאנה סירקיס: אנחנו כאגף רווחה המלצנו על לקוחות מסוימים.
<ליליאנה סירקיס: ישבנו יחד עם ה'גיחון', החברה העירונית, ובעצם עשינו גם הסדר על פריסה וגם הסדר על החובות וגם קיבלנו אישור לכך ממשרד הפנים כי הם ראו בזה תהליך של גביית חובות ולא תהליך של כפל סיוע.
<ליליאנה סירקיס: אני ממליצה שאותו תהליך יהיה בהמשך עם תאגידי המים גם, אם אפשר, אבל יש לקחת גם בחשבון שיש לתת לתאגידי המים כלים כדי להתמודד עם החובות האלה.
<ליליאנה סירקיס: היום חוץ מפריסה אי אפשר לעשות שום דבר וצריך לתת איזה שהוא מנגנון, כי במקרים הקשים ביותר, כאשר אין אפשרות לגבות וגם בהוצאה לפועל אין מה לעשות עם המקרים האלה, כן לבוא לקראת כדי למשוך את זה לכיוון של הגבייה ולא לכיוון של מחיקה.
ישראל אייכלר: אז פתאום יהיה לי הוצאה לפועל?
סופה לנדבר: אבל אנחנו צריכים להבין איך הייתה עלייה ב-40% במחיר המים ומה הקריטריונים לאותם אנשים שצריכים לקבל הנחה ואיך אנחנו - - -
<קריאה: צירפו את הביוב, צירפו 3 שקלים של הביוב בתוך המחיר של המים.
<קריאה: פעם זה היה נפרד.
<קריאה: מים לבד, 5 שקלים, לא יודע כמה זה היה, ו-3 שקלים ביוב.
<קריאה: היום חיברו את שני הסכומים האלה וזה יוצא אחד.
<קריאה: פעם זה היה שתי רובריקות בשובר, את זה שוכחים להגיד, 3 שקלים ביוב, שנת 99', היום זה בתוך - - -
ישראל אייכלר: רבותיי, השעון רץ, הוא לא מתחשב בנו.
ישראל אייכלר: מילה אחת ליצחק אליהו פורום המים.
<אליהו יצחק: כבוד היושב ראש, אני מברך בברכה על פניות הציבור ואני גאה בזה שנכנסתי עם חלק מפורום המים לכאן, שתשמע ממקור ראשון.
<אליהו יצחק: אנחנו הקמנו את פורום המים, אני והחברות שלי של הפורום כבר שש שנים ומשהו, הקמנו את הפורום כדי להילחם בתאגידי המים, במחירי המים ובניתוקי המים.
<אליהו יצחק: לגבי ניתוקי המים, ברוך ה' הגענו על סף שלא מנתקים מים, אבל זו לא הבעיה כרגע של הניתוקים, הבעיה היא חריגים.
<אליהו יצחק: מתוך 100%, 30-40 חריגים, הבעיה היא שאדם שצבר חוב בגלל המים, אני מצטער ואני אומר את זה, חבל שהחבר'ה של תאגידי המים לא נמצאים פה, אם זה בית שמש, נס ציונה וירושלים, הייתי יורה להם בפרצוף, תסלח לי על המילה הזאת - - -
ישראל אייכלר: לא, לא, אני לא שמעתי - - -
<אליהו יצחק: סליחה, כבוד היושב ראש, לא ייתכן שמנכ"ל תאגיד יבוא ויגיד 'אני אחנך את האזרחים הדתיים האלה ואנתק להם את המים'.
<אליהו יצחק: לא ייתכן שסגן מנכ"ל תבוא ותגיד - - -
<רזיאל אחרק: לא, אתה לא יכול להגיד - - -
<אליהו יצחק: סליחה, אחרק, לא ייתכן דבר כזה, שסגנית מנכ"ל תאגיד תבוא, 'אני אחראית ואני אנתק להם'.
<אליהו יצחק: מה שקורה היום, נכון שאין ניתוקי מים, החוב הגדול הזה שאני חייב או שחברים חייבים בתאגידי המים, שני דברים הם עושים, החוב הישן, הם לוקחים חצי, זורקים אותו לעורך הדין, את החצי השני להוצאה ל0
<אליהו יצחק: פועל ואתה מסתכסך עם האישה ועם המשפחה ועם הילדים.
<אליהו יצחק: יושבת חברתי לפורום, אמא ל-13 ילדים, ברוכת ילדים, שהגיעה לבית חולים לאשפוז בעקבות החוב של המים.
<אליהו יצחק: לא ייתכן דבר כזה, אני מבקש מכבוד היושב ראש - - -
<קריאה: אבל מים צריך לשלם, חובות צריך לשלם.
<אליהו יצחק: סליחה, הכול צריך לשלם, אבל לא יבואו אלייך ויגידו 'תחתכי את הידיים ואת הרגליים שלך כדי שתהיי חולה שיתנו לך את ההנחה', וזה אותו דבר גם בארנונה.
<שלומית אבינח: למחוק את הדברים שאמרת לפרוטוקול.
<שלומית אבינח: תבקש למחוק את הדברים שאמרת.
<אליהו יצחק: אני מבקש למחוק את הדברים האלה, בבקשה, אבל היושב ראש, אני מדבר מהבטן, אני מדבר מהמציאות, אני מבקש בכל לשון של בקשה, אנא מפניות הציבור, לבוא לעזרת האזרחים במדינת ישראל שיוכלו לשתות מים שזה מים מאלוהים.
<אליהו יצחק: זה לא מים שאנחנו קונים אותם בלא יודע מה.
ישראל אייכלר: אנחנו נדבר על זה ואנחנו מדברים על זה.
ישראל אייכלר: טוב שחזרת מהמילה 'יורים', כי היום אנחנו חיים באזור - - -
<אליהו יצחק: אוקיי, אני לא - - - חס ושלום - - -
ישראל אייכלר: באוזניים מצלצל חזק מדי.
<אליהו יצחק: אני אגיד לך משהו, אני עברתי הרבה בחיים ואני מתנדב בהרבה מקומות, אחת ההתנדבויות שלי זה לקחת גם כן זקנים, אנשים זקוקים, ל'גיחון', לטפל בהם, לנסות לפרוס להם את החובות.
<אליהו יצחק: לא ייתכן דבר כזה, שאנחנו נהיה משועבדים להוצאה לפועל.
<אליהו יצחק: אני לא בבית היום בגלל החובות, בגלל ארנונה.
<אליהו יצחק: לא רוצים להתייחס אליי, אומרים 'אדוני, אתה עברת, אתה ואשתך מרוויחים 12,000 שקל, לך תשלם את זה', אבל זה ברוטו, איפה הנטו?
<אליהו יצחק: אני לא חי בבית היום בגלל הארנונה.
<אליהו יצחק: אני פונה לכל הגורמים בעירייה, לא רוצים להתייחס אליי בכלל .
ישראל אייכלר: אנחנו נבדוק אחר כך מה דינו של אדם שמרוויח 12,000 שקל, האם הוא יכול לשלם מים.
ישראל אייכלר: אנחנו נדבר על זה בדיון אחר.
ישראל אייכלר: עכשיו אנחנו מדברים על ועדת החריגים.
ישראל אייכלר: הזעקה שהבאת נשמעה חזק מאוד.
ישראל אייכלר: ההבדל בין הדברים ליריות זה שירייה אי אפשר להחזיר, מילים אפשר להחזיר, אבל כתוב שאתה שולט על המילה כל זמן שהיא מתחת ללשון שלך, ברגע שהיא יצאה, אתה כבר לא שולט עליה, כמו ירייה.
<אליהו יצחק: מילתא דבדיחותא, כבוד היושב ראש, ירייה, שלוש עליך, אחת נעלמה.
ישראל אייכלר: אנחנו עכשיו לתאגידי המים שהיו במשך שעה שלמה על כס הנאשמים, בואו ניתן לתאגידי המים ולרשות המים ואנחנו רוצים לקבל הסברים על מה שדיברנו, לא על דברים שאנחנו לא דיברנו, למשל כמה חשוב שיהיו תאגידי מים, זה אנחנו יודעים, בוא תמשיך הלאה על הדברים שדיברנו.
סופה לנדבר: אנחנו לא מבינים, אבל אנחנו יודעים שזה קיים.
<רזיאל אחרק: אני אגיד במשפט אחד למה כדי שזה יובן.
<רזיאל אחרק: על השולחן הזה יש בקבוקים של מי עדן, מי האמין שימכרו מים במדינת ישראל.
<רזיאל אחרק: התאגידים קמו בגלל שמכרו לנו מים, כי המים בצנרת היו גרועים.
<רזיאל אחרק: זה הכול.
<רזיאל אחרק: בגלל זה קמו תאגידי המים ואני לא ארחיב על זה, כי דיברו על זה.
ישראל אייכלר: מישהו שירשום לו להסביר לי מה ההבדל בין ניקוז וביוב, כי אני חשבתי שמשלמים יקר כדי שכל מערכת הצנרת - - -
<רזיאל אחרק: אני אסביר לך, כי אני מחזיק בשני הכובעים.
<רזיאל אחרק: שמי רזיאל אחרק, אני יושב ראש איגוד תאגידי המים בישראל ואני גם יושב ראש תאגיד המים בראש העין.
ישראל אייכלר: החיסרון הכי גדול שלו זה שהוא עובד בהתנדבות.
ישראל אייכלר: אנשים שעובדים בהתנדבות, אני לא יכול להגיד להם שום דבר.
ישראל אייכלר: אתה עובד בהתנדבות, אני רוצה אנשים שעובדים בכסף, שאני אוכל לבוא אליהם בדרישות.
<רזיאל אחרק: זה לא רק אני, כל יושבי ראש תאגידי המים בארץ עובדים בהתנדבות מלאה.
<רזיאל אחרק: המנכ"ל מקבל שכר כמו מנהל מחלקת המים שהיה בעירייה, זה אותו דבר.
<רזיאל אחרק: אבל בואו לא ניכנס לזה, בואו ניגע במהות.
<רזיאל אחרק: כולנו פה רוצים ל - - -
ישראל אייכלר: שאלה ראשונה, למה עלו תעריפי המים ב-40%?
<משה ארז: כבוד היושב ראש, אני תבעתי מישהו שאמר שאני מקבל שכר כיושב ראש וקיבלתי 25,000 פיצויים בבית המשפט.
<משה ארז: מישהו העליל עליי, אמר 'היושב ראש מקבל - - - ', אז הלכתי לבית המשפט על זה וקיבלתי 25,000.
<קריאה: אני גם אתפרץ.
ישראל אייכלר: לא, אתה תקבל זכות דיבור.
<קריאה: לא, הוא מתפרץ יותר מדי, אז גם אני אתפרץ.
ישראל אייכלר: אדם שמתנדב, מותר לו - - - גם אתה מתנדב, נכון?
ישראל אייכלר: למתנדבים יש לנו כבוד, אז בואו נדבר עכשיו.
<רזיאל אחרק: העניין הזה, כשהתמודדתי בבחירות האחרונות המצע שלי היה לסגור את תאגידי המים.
ישראל אייכלר: איפה התמודדת?
<רזיאל אחרק: לבחירות למועצה בראש העין.
<קריאה: עירייה.
<רזיאל אחרק: עירייה, אבל מועצת העיר.
<רזיאל אחרק: זה בסדר, לא טעיתי.
<רזיאל אחרק: התמודדתי למועצה ולא לעירייה.
ישראל אייכלר: אז אתה נגד תאגידי המים?
<רזיאל אחרק: הייתי אז נגד תאגידי המים ואז אמר אריק שרון, מה שרואים מכאן לא רואים משם.
<רזיאל אחרק: נכנסתי ולמדתי את זה, רציתי לראות באמת, כאילו מה קרה, עד 2010 היו תאגידים ואף אחד לא דיבר מילה, ב-2010 פתאום קמה צעקה.
<רזיאל אחרק: אז ככה, תראו, יש תחנות דלק במדינת ישראל, מחיר ליטר עולה 7 שקלים, מדינת ישראל תחליט יום אחד לסבסד את אל על והיא תעלה את מחיר הליטר ל-10 שקלים, ב-30%.
<רזיאל אחרק: אם תסגור את תחנות הדלק מחיר הדלק יירד?
<רזיאל אחרק: לא, אין קשר בין תחנת הדלק לבין מחיר הדלק.
<רזיאל אחרק: בדיוק ככה קרה עם התאגידים ושלחתי לך - - -
<רזיאל אחרק: אני לא הפרעתי לאף אחד.
<רזיאל אחרק: בבקשה, אני באמת - - -
ישראל אייכלר: תמשיך, בבקשה.
<רזיאל אחרק: חבר'ה, אני נבחר ציבור, אני יושב פה על הכיסא בשביל לדאוג לתושבים ואת הצעת החוק הזאת לפני שנה - - -
ישראל אייכלר: אתה חבר המועצה?
<רזיאל אחרק: כן.
<רזיאל אחרק: ואני מכהן כיושב ראש תאגיד המים מכוח זה שאני חבר מועצה.
<רזיאל אחרק: אני הנציג שלכם, התושבים.
<רזיאל אחרק: את הצעת החוק של להקים ועדת הנחות לפני שנה כבר שמתי פה על השולחן.
<רזיאל אחרק: אנחנו, תאגידי המים, ביקשנו לתת הנחות והכול זה עניין של כסף.
<רזיאל אחרק: בואו נבדוק למה עלה מחיר המים באמת, בואו נפרק את זה ואז נמצא - - -
ישראל אייכלר: חברת הכנסת לנדבר, את חברה בוועדת הכנסת?
ישראל אייכלר: אז תצטרכי פה למלא את מקומי כי אני חייב לעלות להצביע.
<רזיאל אחרק: כשאני אסיים, חשוב לי שאתה תקשיב כי אתה - - -
סופה לנדבר: אתה לא סומך עליי?
<רזיאל אחרק: סומך מאוד.
<רזיאל אחרק: קודם כל את עשית עבודה נפלאה עם החשמל ויישר כוח באמת.
ישראל אייכלר: אני מצביע וחוזר.
<רזיאל אחרק: יישר כוח קודם כל על היוזמה, זה לא אמרתי.
<רזיאל אחרק: בוא נבדוק למה עלו מחירי המים ואז אולי נדע איפה לתקן.
<רזיאל אחרק: אחת, ב-2010 החלטה לסבסד את התעשייה בחקלאות, הראיתי לך את זה בעמוד 242, דוח מבקר המדינה.
<רזיאל אחרק: מה שאני אומר מעכשיו זה לא גחמות שלי, לא המצאות, לא כלום.
<רזיאל אחרק: עמוד 242, דוח מבקר המדינה 63א' אוקטובר 2012, הוא קובע חד משמעית, מחירי המים בינואר 2010 עלו ב-30% בין היתר לסבסד את החקלאות והתעשייה.
<רזיאל אחרק: הבדיחה היא שפה כל אחד בשולחן הזה מסבסד את החקלאי והתעשיין אבל את התושב שלו בעיר הוא לא יכול לסבסד.
ישראל אייכלר: ממתי התחלנו לסבסד את החקלאות?
<רזיאל אחרק: בינואר 2010.
ישראל אייכלר: עד אז מה היה?
<רזיאל אחרק: עד אז לא היה סבסוד, בגלל זה גם לא קמה צעקה, מחיר המים לא קפץ.
ישראל אייכלר: אבל החקלאים כבר 70 שנה מסובסדים.
<רזיאל אחרק: הם העמיסו את זה על מחיר המים.
ישראל אייכלר: זה היה תקציב מקורות וזה עבר לתקציב תאגידי המים?
<רזיאל אחרק: בעמוד 242 בדוח מבקר המדינה.
<רזיאל אחרק: אני יכול להקריא לך את זה אם את רוצה, בשנייה אני מקריא את זה.
<רזיאל אחרק: שנייה, חברים, נעשה את זה קל כדי שתבינו את המקום של התאגידים.
<רזיאל אחרק: הנה, עמוד 242 החל בינואר 2010 ביצעה מועצת רשות המים רפורמה בתעריפי המים אשר בעקבותיה העלתה את תעריפי המים בכ-30%.
<רזיאל אחרק: אני ארד לעמוד 243, פסקה 2, מבקר המדינה כותב ככה: 'הסבסוד לחקלאות ולתעשייה נובע מכך שמועצת הרשות פרשה על פני כמה שנים את המעבר של החקלאים והתעשייה לתעריף מבוסס עלות במסגרת הרפורמה'.
<רזיאל אחרק: בקיצור, זה הסיפור של ליטר דלק שאמרתי לכם, מחר יעלו ב-3 שקלים, יאשימו את תחנות הדלק, הן לא אשמות, אז בנושא הזה - - -
סופה לנדבר: אז בעצם סבסוד העבירו - - -
<רזיאל אחרק: בדיוק, מחיר המים עלה - - -
סופה לנדבר: במקום שהמדינה תסבסד את זה, היום אנחנו כולנו מסבסדים את זה.
<רזיאל אחרק: חבר'ה, התאגידים רוצים לתת מים בחינם, הם רוצים לתת - - -
<שלומית אבינח: צריך לסיים ב-12 וחצי ויש עוד הרבה דברים, אז תתייחס לנקודות.
<שלומית אבינח: (היו"ר סופה לנדבר)
סופה לנדבר: תמשיך הלאה.
<רזיאל אחרק: אני אגיד לך משהו, אני מאוד מכבד אותך - - -
סופה לנדבר: תמשיך, יש לך עוד דקה אחת.
<רזיאל אחרק: הם דיברו את כל הזמן, זכותנו לפחות אותו דבר.
סופה לנדבר: יש לך עוד דקה אחת, תפסיק להתווכח.
סופה לנדבר: תמשיך.
<רזיאל אחרק: דבר נוסף, תעריף המים מורכב משני תעריפים, תעריף ב' ותעריף ב'.
<רזיאל אחרק: תעריף א' כולל בתוכו 88 שקלים, כולל בתוכו גם את המע"מ, אבל כולל גם את ההתפלה, כולל בתוכו את מקורות שמקבלים 24%.
<קריאה: ואת הביוב.
<רזיאל אחרק: את הביוב, ברור.
<רזיאל אחרק: אממה?
<רזיאל אחרק: בתעריף השני, שהוא 13 שקלים, מקורות מקבלת מהתקציב הזה 50%, אז זה לא ברור, מישהו צריך לתקן את זה.
<רזיאל אחרק: קודם כל למה צריך שני תעריפים ולמה מקורות בתעריף הראשון מקבל?
<רזיאל אחרק: נוצר מצב שבינואר 2011 הזכאות לכל תושב הייתה 2.5 קוב, אז מישהו עשה כנראה איזה אומדן, אמר 'רגע, יש פה טעות, חצי מהתושבים חורגים', העלו את זה ל-3.5 קוב לנפש ועדיין יש שלב ש-30% מהאוכלוסייה אוטומטית חורגת בשביל לממן את ה-50% של מקורות, שייקחו את ה-50% מהתעריף השני.
<רזיאל אחרק: אז אני ממליץ, אם כבר מתחילים ורוצים לעשות סדר, אז בואו קודם כל הצעת חוק לבטל את התעריף השני, שיהיה תעריף אחד ואז לא יהיה את הבלבול, מי עבר, מי חרג, מי לא חרג.
<רזיאל אחרק: הדבר השני, יש היטל הפקה.
<רזיאל אחרק: שאלו מאיפה לממן את ההנחות האלה - - -
סופה לנדבר: אתה אמרת שיש תעריף עד 8 שקלים ואחרי זה - - -
<רזיאל אחרק: דוח מבקר המדינה, עמוד 260, את יכולה להסתכל, גם שלחתי לך אותו במייל.
<רזיאל אחרק: בעמוד 260 יש את הגרף, מראה את שני הגרפים, אפשר לראות שם שבתעריף הראשון מקורות מקבלת 24%, בתעריף השני 50%.
<רזיאל אחרק: בואו נדבר על מאיפה מביאים את הכסף, בסוף הכול כסף.
<רזיאל אחרק: אז ככה, בואו תראו, התאגידים מכניסים למדינה 300 מיליון שקל מהיטלי הפקה, שזה אומר עיר שיש בה באר מים, התאגיד יכול לשאוב מים ולספק לתושבים שלו, אממה?
<רזיאל אחרק: המדינה אמרה שלא יכול להיות שבעיר שיש בה תאגיד עם באר אותו תושב ישלם פחות מים, למרות שעלות ההפקה היא נמוכה, כי זה עולה פחות ממקורות.
<רזיאל אחרק: אז אמרו 'אנחנו נטיל עליך מס כדי שזה יהיה שווה בכל הערים', פחות או יותר.
<רזיאל אחרק: ההכנסות מזה הן 300 מיליון שקל, אממה?
<רזיאל אחרק: המדינה לא לקחה את הכסף הזה והחזירה אותו למשק המים, היא לקחה את ה-300 מיליון שקל והכניסה אותם לקופת האוצר.
<רזיאל אחרק: אם תחזירו לי את ה-300 מיליון שקל, לתאגידי המים - - -
סופה לנדבר: אז למה אתם עד כה שתקתם?
סופה לנדבר: תסביר.
<רזיאל אחרק: אני מנסה לדבר, לא נותנים לי, שנה.
סופה לנדבר: למה במשך השנים האלה שתקתם?
סופה לנדבר: הרי הציבור לא מרוצה, אתם בדיוק יודעים שהציבור לא מרוצה - - -
<רזיאל אחרק: סופה, אני פה בתפקיד הזה כמעט שנה, מאז שאני נכנסתי לתפקיד אני נלחם וחושף את הדברים האלה.
<רזיאל אחרק: אלה הפנים האמיתיות של תאגידי המים.
<רזיאל אחרק: תשאלי אותי?
<רזיאל אחרק: צריך לסגור את החברות הכלכליות לפני שסוגרים את תאגידי המים, תאגידי המים עושים עבודת קודש, המנכ"לים קמים ב-12 בלילה על פיצוצי מים ואיכות סביבה ולכולם יש פה אחריות פלילית אם הם מזהמים את הסביבה.
<רזיאל אחרק: זו עבודה מאוד קשה.
<רזיאל אחרק: פיצוצי מים וביוב, לא מחכים, מטפלים בזה באותו רגע, בשונה ממנכ"ל חברה כלכלית שבשמונה ובחמש הוא הולך הביתה.
<רזיאל אחרק: הם עושים עבודת קודש, נכון, יש ויכוח, בתאגיד אחד עונים פחות טוב, צריך לתקן את החולה הרעה הזו, אבל זה קיים בכל הארגונים והגופים הציבוריים.
<רזיאל אחרק: לבוא ולהגיד שכל התאגידים ככה זה לעשות עוול לאנשים.
סופה לנדבר: אבל אתה נבחרת בזכות מה?
סופה לנדבר: המלחמה נגד התאגידים ועכשיו אתה מבין את זה אחרת.
סופה לנדבר: אתה עכשיו מסביר לנו גם אחרת.
<רזיאל אחרק: אני אגיד לך, כמוך לא ידעתי.
<רזיאל אחרק: מה שקרה, פשוט תקפו בטלוויזיה את התאגידים ולא באמת אמרו מה הם עושים, לא קם מישהו ושם את זה על השולחן.
<רזיאל אחרק: אני אומר שיש עוד נושא שהוא מאוד חשוב, כל הנושא הנזילות ופיצוצי המים שאנשים מקבלים חשבונות של 10,000 שקל.
<רזיאל אחרק: יש מה שנקרא קר"מ, קריאה מרחוק.
<רזיאל אחרק: יש מה שנקרא מונה מים ויטאלי.
<רזיאל אחרק: אם יתקינו את זה בכל מדינת ישראל, בן אדם שיש לו נזילה, באותו רגע הוא יודע שיש לו נזילה והוא סוגר את הברז.
<רזיאל אחרק: מה שקורה היום, בגלל שקוראים את מדי המים פעם בחודשיים במשך חודשיים המד דולף ופתאום הוא מקבל חשבון של 10,000 שקל.
<רזיאל אחרק: עכשיו, התאגיד, מבחינתו למחוק את החוב, אבל אתם כאן הרגולטור, אתם הממשלה, אמרתם לא.
<רזיאל אחרק: אם אתם רוצים שימחקו לו את החוב, ברצון, תעבירו חוק, תביאו מימון, יעשו את זה.
<רזיאל אחרק: הכול בסוף זה כסף.
<רזיאל אחרק: תאגידי המים פועלים על פי חוק, מי שרוצה שיהיה משהו אחר, חברים יקרים, קחו את ה-300 מיליון שקל, תשלחו את זה לרשות המים, למועצת רשות המים, הם יחלקו את זה לתאגידים, נקבע קריטריונים.
<רזיאל אחרק: לא יכול להיות שתושב על הארנונה מקבל 80% שזה גינון וניקיון רחובות, אבל מים, מים, שזה מצרך בסיסי וכולם פה מסכימים, לא נותנים - - -
<קריאה: לוקחים את הזבל.
<רזיאל אחרק: זה גם חינוך.
<רזיאל אחרק: אבל אני אומר שלא יכול להיות שמים לא יזכה באותה הנחה.
<רזיאל אחרק: או אולי להקים איזה שהיא ועדה, שתיתן הנחה גם בארנונה, גם במים וגם בחשמל.
<רזיאל אחרק: תפתרו את זה פעם אחת ולתמיד, למה אף אחד לא מדבר על חברת חשמל?
<רזיאל אחרק: שעובדי חברת חשמל מקבלים חשמל בחינם, עובדי התאגידים לא מקבלים מים בחינם, עובדי בזק לא מקבלים טלפונים בחינם.
<רזיאל אחרק: תקומו אתם.
<רזיאל אחרק: אבל אני אגיד לכם מה קרה, בגלל שזה מונופול חברי הכנסת פוחדים לגעת בהם, תקומו ותגידו לחברת חשמל 'מעכשיו אין חשמל בחינם'.
<רזיאל אחרק: יש שם 10,000 עובדים, בואו נשים את ה - - -
סופה לנדבר: זה נחמד שאתה תאשים את חברי הכנסת בזמן ש - - -
<רזיאל אחרק: לא, לא מאשים, אני מראה את האבסורד.
סופה לנדבר: בזמן שאני חברת כנסת הייתי - - -
<רזיאל אחרק: סופיה, אני לא מאשים, חס וחלילה, אני חוזר בי, אני אומר, אתם הכוח - - -
<קריאה: סופה.
<רזיאל אחרק: סופה.
סופה לנדבר: סופה, שרת עלייה וקליטה לשעבר.
<רזיאל אחרק: היא עשתה עבודת קודש.
סופה לנדבר: כן, עשיתי עבודה טובה.
<רזיאל אחרק: יש לנו בראש העין שכונה - - -
סופה לנדבר: הייתי יושבת ראש הוועדה לפניות הציבור פעמיים.
סופה לנדבר: תשמע, אז אנחנו מסכמים - - -
<רזיאל אחרק: תעריף ב' לבטל, בהיטל הפקה להחזיר לתאגידי המים ואז לעשות ועדת הנחות שתיתן גם בארנונה וגם במים אותו דבר ולסייע לתאגידי המים בתקציב להתקין קר"מ, קריאה מרחוק בכל התאגידים.
סופה לנדבר: מי נותן היום הנחות בארנונה?
<רזיאל אחרק: בארנונה יש פקודת העיריות, יש שם חוק הארנונה והוא מגדיר בדיוק איזה הנחה נותנים בארנונה.
<רזיאל אחרק: מבחינתנו העתק-הדבק.
<קריאה: בלי חברי מועצה.
<שלומית אבינח: כן, אבל יש הרבה הנחות - - - אני גרה בגדרה, עברנו עכשיו לתמר - - -
סופה לנדבר: רבותיי, אנחנו מתפזרים.
סופה לנדבר: עדי, בבקשה, יושב ראש פורום מנכ"לים.
<עדי שטרנברג: אני אדבר בדקה וחצי, אחרי מה שרזי אמר אני לא חושב שאני צריך להוסיף הרבה.
<עדי שטרנברג: נמצא כאן גם הרגולטור שלנו, רואה חשבון אפי דביר, ואני אתייחס רק לסוגיה של הניהול השוטף של התאגידים, כי כשחבר הכנסת שמולי, וחבל שהוא יצא, אז התחושה הייתה שלא משנה מה אנחנו עושים ואיך אנחנו מתנהלים, לא משנים את המטרה.
<עדי שטרנברג: זאת אומרת כל דיון שעוסק לא משנה במה, במחירי המים, בהקלות לתושבים ולצרכנים, הופך להיות דיון על תאגידי המים לאן.
<עדי שטרנברג: לתאגידי המים אין שום קשר ואין השלכה, לא למחירי המים, מבחינתנו כל החלטה שתתקבל על ידי המחוקקים שצריכים ללכת לקראת הציבור עוד יותר ובנוסף, תתקבל בברכה, אנחנו לא רלוונטיים לנושא הזה.
סופה לנדבר: תשמעו, בגלל שהנושא היום היה איך באופן אוטומטי אנשים מקבלים - - - למה אתם מחזירים את הכספים?
סופה לנדבר: אתה צריך להסביר לי איך תאגידים לא משתלטים על הכסף שהם בעצם מקבלים ממדינת ישראל וסכומים גדולים ביותר מחזירים למשרד האוצר.
סופה לנדבר: איך אתם משפרים את השירות?
<עדי שטרנברג: אנחנו פועלים גברתי, על פי חוק, חוק תאגידי המים 2001, ועל פי תקנות, על פי כללים ואמות מידה מאוד ברורים.
<עדי שטרנברג: אם שמתם לב, באף דוח או באף כתבה שעוסקת באיכות הפניות או באיכות הטיפול בציבור תאגידי המים לא מופיעים שם כאלה שיש כנגדם תלונות.
<עדי שטרנברג: לא בעשירייה הראשונה וגם לא בעשירייה השנייה, אז אולי קרה משהו?
<עדי שטרנברג: אולי בכל זאת אנחנו מתנהלים כמו שצריך?
<עדי שטרנברג: אולי יש לנו רגולציה מאוד מאוד הדוקה שקוראת היום לתאגידים, למנהלים, להתייעל, לחסוך, להצטמצם.
<עדי שטרנברג: הנה, היא דיברה כמנהלת העבודה, הנה גדרה, אנחנו דוגמה קלסית לרשות מקומית לא פשוטה.
<עדי שטרנברג: רמלה, שהיא קיבלה אליה, שאיחדה אליה שלושה יישובים, גדרה, בני עיש וקרית מלאכי.
<עדי שטרנברג: זאת אומרת אנחנו עושים כמעט כל מה שגופים אחרים לא עושים, אנחנו מצטמצמים, אנחנו מתאחדים, אנחנו מתייעלים באופן בלתי פוסק.
<עדי שטרנברג: בלי, שוב, ואני מתחבר למה שאמר רזי, כיושב ראש פורום היו"רים, אנחנו לא רלוונטיים למחירי המים - - -
סופה לנדבר: תסביר לי למה אתם מחזירים כסף לאוצר.
<עדי שטרנברג: כי אנחנו חייבים, מה זאת אומרת?
סופה לנדבר: למה לא מנצלים את הכספים האלה?
סופה לנדבר: אתם מחויבים, אתם טובים, אתם מצוינים, הציבור לא יודע למי מגיע הנחה, אני שואלת איך אנחנו משפרים את המצב.
<רזיאל אחרק: כבוד היושבת ראש, התאגידים מקבלים כל חודש רשימה מביטוח לאומי של מי שזכאי ואוטומטית הוא מקבל את הזכאות.
<שלומית אבינח: אתם מקבלים מהרשות.
<רזיאל אחרק: לא, לא, מביטוח לאומי.
<רזיאל אחרק: ביטוח לאומי מעביר ישירות - - -
סופה לנדבר: רבותיי, בגלל שאני יזמתי את החוק של תעריפי חשמל סוציאליים, אני נתתי הנחה ל-400 קילוואט הראשונים, אני חושבת שכאן אנחנו נצטרך לעשות חקיקה, לתת את ההנחה, קודם כל להגדיר מי הציבור שזכאי לקבל את ההנחה ושנית, הם לא צריכים לחסוך.