GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סופה לנדבר: הרי אנחנו מבינים, אתם יודעים, בושה להגיד אבל זו אמת, לפעמים אתה נכנס לבית של קשיש או נזקק, הוא לא מוריד מים בשירותים בגלל שהוא חוסך על כמה ליטרים של מים ובגלל זה אני חושבת שאתם הייתם צריכים לבוא אלינו, לחברי הכנסת, ביוזמה לעשות את החקיקה הזאת.
<רזיאל אחרק: אני הבאתי את זה כבר לפני שנה, אף אחד לא הרים את הכפפה.
סופה לנדבר: לא אליי.
<רזיאל אחרק: לא אלייך, את צודקת, לא אלייך.
<קריאה: אנחנו חמש שנים פה בכנסת, חמש שנים אנחנו באים לפה לוועדות ולא זז שום דבר.
<רזיאל אחרק: עם כל הכבוד, אני פה בקושי שנה ושמתי את זה על השולחן - - -
סופה לנדבר: עדי, סיימת?
<עדי שטרנברג: אני סיימתי.
<רזיאל אחרק: סופה, אני חושב שהכי פשוט זה להעתיק את - - - לא יכול להיות שבמים לא תהיה אותה הנחה.
סופה לנדבר: מה אתה מציע לנו?
סופה לנדבר: אני לא הבנתי ממך למה בעצם יש עודפים שאתם לא מנצלים.
<רזיאל אחרק: אני חושב שהרגולטור, חשוב שהוא יגיד משהו, הוא הממונה על התאגידים, אפי דביר, רואה חשבון אפי דביר.
סופה לנדבר: אתה מנהל את הוועדה או אני מנהלת?
<רזיאל אחרק: לא, חס וחלילה.
סופה לנדבר: אל תעזור לי.
<ישעיהו שמשון: אני ישעיהו שמשון, ממונה שירות לקוחות בחברת ה'גיחון'.
<ישעיהו שמשון: אני רוצה לומר שאחת לחודש אנחנו מקבלים קובץ מרשות המים ואנחנו נותנים את ההנחה באופן אוטומטי ללקוחות.
<ישעיהו שמשון: גם אלה שלא מאותרים, אנחנו ממש רודפים אחריהם כדי שיממשו את ההנחה שלהם.
<ישעיהו שמשון: אנחנו כותבים להם מכתבים - - -
סופה לנדבר: תסביר למי אתם כותבים מכתבים.
<ישעיהו שמשון: מי שלא מוגדר בקובץ של ביטוח לאומי, הרוב מוגדרים ומקבלים את ההנחה אוטומטית.
<ישעיהו שמשון: יש כאלה שהם לא רשומים אצלנו כצרכנים, אלא בנים של צרכנים ולכן - - -
סופה לנדבר: למי מגיע?
סופה לנדבר: מגיע לקשיש שהוא - - -
<ישעיהו שמשון: מגיע לקשיש, לנפגעי פעולות איבה וזכאי ביטוח לאומי.
<ישעיהו שמשון: אנחנו מקבלים את זה בקובץ - - -
<קריאה: ולנכים.
סופה לנדבר: מגיע לנכים, מגיע לניצולי שואה ומגיע לקשיש, איזה קשיש?
<קריאה: מקבל הבטחת הכנסה.
<ישעיהו שמשון: אני רוצה לומר לך שאני לא צד בשיקול הדעת מי כן ומי לא, אני מקבל קובץ ואת הקובץ הזה אני - - -
סופה לנדבר: לא, אבל אני רוצה שהצופה בבית יבין למי מגיע, זה מגיע לנכים, מגיע ל - - -
<דבורה בן ישעיהו: לא, זה לא מדויק.
<דבורה בן ישעיהו: התקנות מפרטות בדיוק, למשל זכאי לפי פרק ט' מקבל קצבת נכות כללית שנקבעו לו 70% נכות רפואית.
<דבורה בן ישעיהו: יש גם זכאים של משרד ה - - -
סופה לנדבר: אז נכים מ-70%?
<דבורה בן ישעיהו: יש רשימה, אם אני לא טועה, של 10 אם לא יותר ובתקנות זה מופיע - - -
סופה לנדבר: רבותיי, רבותיי.
<דבורה בן ישעיהו: קשישים עם השלמת הכנסה, מקבלי קצבת זקנה לנכה, אני מדברת מהזיכרון, אם מישהו פה זוכר יותר תעזרו לי.
<דבורה בן ישעיהו: מקבלי קצבת ניידות, סיעוד - - -
<ורד קירו-זילברמן: על איזה אוכלוסיות את מדברת?
<דבורה בן ישעיהו: של ביטוח לאומי.
<דבורה בן ישעיהו: יש עוד - - -
<קריאה: יש אוכלוסיות של ביטוח לאומי ועוד שלושה, אני חושבת - - -
סופה לנדבר: היועצת המשפטית תקריא לנו.
<ורד קירו-זילברמן: דבורה, את מתכוונת לתקנות תאגידי מים וביוב (אמות מידה ורשימת זכאים)?
<דבורה בן ישעיהו: נכון, תקנה 2.
<ורד קירו-זילברמן: אני אקריא את זה, יש רשימה של סוגי זכאים לתשלום, מופיע בסעיף 1, ואז (א)(1) זכאי לגמלה לפי הסכם, לזה את מתכוונת?
<דבורה בן ישעיהו: כן.
<ורד קירו-זילברמן: אוקיי, אז הם אומרים, 'צרכן שמתקיים בו, או באחת הנפשות המתגוררות ביחידות הדיור, כמשמעותה בסעיף 23 לכללי תאגידי מים וביוב, שבה מתגורר אחד מהמפורטים, זכאי במהלך שנת הכספים', זה היה נכון ל-2014, '
<ורד קירו-זילברמן: לתשלום מופחת בעד כמות מים נוספת על הכמות המוכרת', ואני לא יודעת אם זה תקף גם ל-2015, 'שלא תעלה על 3.5 מטר קוב לחודש לכל זכאי בגובה התעריף שנקבע לכמות מוכרת.
<ורד קירו-זילברמן: ההנחה תינתן בכפוף לתקנה 3. (1) זכאי לגמלה לפי ההסכם בדבר גמלת ניידות שנערך לפי סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי נוסח משולב התשנ"ה-1995; (2) זכאי לגמלת נכות כללית לפי פרק ט' לחוק הביטוח הלאומי, שנקבעה לו נכות רפואית בשיעור 70% לפחות; (3) זכאי לגמלת סיעוד לפי סעיף 224(א)(1א) או (2) לחוק ביטוח לאומי; (4) זכאי לקצבת זקנה לפי סעיף 251 לחוק ביטוח לאומי; (5) זכאי לקצבה מיוחדת לפי תקנות 3(ב) או (ג) לתקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (מתן שירותים מיוחדים); (6) זכאי לגמלה לפי תקנות הביטוח הלאומי (ילד נכה); (7) זכאי לגמלה לפי סעיף 2(א)(4) לחוק הבטחת הכנסה; (8) זכאי לתגמול מוגדל לפי הכנסה, לפי סעיף 4א לחוק נכי רדיפות הנאצים או לתגמול לפי הכנסה לפי סעיף 4ג1 לחוק הנאצים; (9) זכאי לתגמול מוגדל לפי הכנסה לפי סעיף 4ג לחוק נכי המלחמה בנאצים, או לתגמול לפי הכנסה לפי סעיף 4ד לחוק האמור; (10) זכאי לתגמול לפי חוק הנכים, (תגמולים ושיקום), שנקבעה לו נכות בשיעור 50% לפחות לפי החוק האמור, או צרכן הזכאי לתגמול לפי חוק זה שדרגת נכותו נמוכה מ-50%, אך הוא מקבל תגמול קיום קבוע לפי הוראות משרד הביטחון; (11) זכאי לתגמול לפי חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה שנקבעה לו נכות בשיעור 50% לפחות לפי החוק האמור.
<ורד קירו-זילברמן: הצרכן זכאי לתגמול לפי חוק זה כשדרגת נכותו נמוכה מ-50% אך הוא מקבל תגמול קיום קבוע לפי הוראות משרד הביטחון; (12) מי שמנכ"ל משרד הבריאות החליט, לאחר שיידע את הממונה על התקציבים במשרד האוצר, כי בשל סיבות רפואיות או בשל התקיימותן של נסיבות מיוחדות הוא צורך כמות מים חריגה, החלטות למתן הטבה או סירוב לתתה יפורסמו באתר משרד הבריאות או באתר רשות המים, אך ללא פרטים מזהים; (13) צרכן שהיה זכאי להטבה זו לפי כל דין ערב תחילתן של התקנות וממשיכים להתקיים בו התנאים שבשלהם היה זכאי להטבה'.
סופה לנדבר: ובעצם כל הקשישים שמקבלים השלמת הכנסה או הבטחת הכנסה.
<ישעיהו שמשון: אני רק רוצה לומר, אני מייצג בכל אופן את ה'גיחון', אני בטוח שגם ביתר התאגידים, שלא ישתמע כאילו אנחנו מסתירים את ההנחה הזאת.
<ישעיהו שמשון: נהפוך הוא, אנחנו נותנים את זה באופן אוטומטי לכולם וגם במעט שלא מאותרים, אנחנו כותבים מכתב בעברית ובערבית וברוסית ובאמהרית ובאנגלית, לכולם, שיבואו ויממשו את הזכויות שלהם.
<ישעיהו שמשון: פרסמנו בעיתון אל קודס, בעיתון במזרח ירושלים, לכל תושבי מזרח ירושלים - - -
סופה לנדבר: הבעיה שההנחה ניתנת אחרי 3.5 הקוב הראשונים והיא צריכה להתקבל על החלק הראשון.
<ישעיהו שמשון: זה לא תלוי בתאגידים.
סופה לנדבר: אני מבינה, אבל אנחנו נעשה את התיקון לחוק או נעשה חקיקה כדי לתת את ההנחה.
<ישעיהו שמשון: עוד נקודה שנייה, גם אם זה לא הוסדר בשום רגולציה, יש לנו שיתוף פעולה טוב.
<ישעיהו שמשון: אנחנו, כי אנחנו קידמנו את זה עם רשויות הרווחה בעיריית ירושלים.
<ישעיהו שמשון: ליליאנה סירקיס נמצאת איתנו כל הזמן בשיתוף פעולה וכשיש מקרים מיוחדים אנחנו עושים את המרב במסגרת האפשר כדי להקל, בין ב - - -
סופה לנדבר: כן, זה בעיריית ירושלים, מה בעיריות אחרות?
<ישעיהו שמשון: עובדים סוציאליים פונים אליי, זה הכלי שלי ואני באמת עוזר ככל האפשר ללקוחות.
<קריאה: וצריך להסדיר את זה בצורה יותר - - -
<ישעיהו שמשון: צריך להסדיר את זה.
<ישעיהו שמשון: אנחנו באמת מקדישים לזה תשומת לב מרבית.
<ישעיהו שמשון: נקודה שלישית שאני רוצה להבהיר, חשבונות מים צריך לשלם.
<ישעיהו שמשון: אם אנחנו נקל ראש בתשלום אז התאגידים יקרסו ואז תהיה בעיה כוללת.
<ישעיהו שמשון: אני רק רוצה לומר שחשבונות מים צריך לשלם וה'גיחון' או יתר התאגידים, מאשימים אותנו בחוסר רגישות וזה משתמע ככה כל הזמן, אני רוצה לומר שהגישה שלנו למתן השירות היא מאוד רגישה, מאוד בעד, מנסים - - -
סופה לנדבר: תגיד, אם נניח לבן אדם בעיר מסוימת יש בעיה והוא זכאי לקבל אותה הנחה שהוא מבקש לקבל אותה, מה הצעדים שהוא צריך לעשות?
סופה לנדבר: למי הוא צריך ללכת?
סופה לנדבר: נניח בעיר אשקלון.
<ישעיהו שמשון: קודם כל ביטוח לאומי כתב להם מכתב ובאופן אוטומטי אנחנו נותנים להם את ההנחה, אז הוא לא צריך לעשות כלום כי הכול מוסדר בריצות מחשב לכל מי זכאי לקבל את זה.
סופה לנדבר: אבל במקרה מיוחד, כמו שאתה תיארת עכשיו, שהיא פונה אליך ואתה נותן לה - - -
<ישעיהו שמשון: אז קודם כל לבטל כמויות מים, אני לא יכול, לתת הנחה בחשבונות המים אני לא יכול, כי כך קבע המחוקק.
<ישעיהו שמשון: אני לוקח על עצמי, אם הוא נקנס בקנסות כאלה ואחרים, אני מוחק את הקנס ואני בא לקראתו ככל שאפשר - - -
<שלומית אבינח: אבל זה לפנים משורת הדין.
<ישעיהו שמשון: - - - כי אנחנו פועלים בצורה מאוד אנושית ומאוד מסייעת.
<ישעיהו שמשון: יחד עם זאת אני רוצה לומר, וזו הנקודה האחרונה שלי, אם יקודם איכשהו מצב שתינתן הנחה בחשבונות המים, וזו המלצה שלי, צריך לקדם מנגנון שיפוי לתאגידים שאת אותו שיעור שהוא נותן כהנחה כך הוא יקבל בחזרה בצורה כזו או אחרת.
<ישעיהו שמשון: (היו"ר ישראל אייכלר)
ישראל אייכלר: לא שמעתי את כל הדברים שלך, אבל יש לי שתי שאלות.
ישראל אייכלר: אל"ף, כמה זמן לוקח לאדם להשיג מישהו בטלפון אצלכם ולקבל תשובה.
<ישעיהו שמשון: אני יכול לעשות ניסיון עכשיו?
ישראל אייכלר: לא, מה שאתה אומר לי מקובל עליי.
<ישעיהו שמשון: 97% מהפונים 40 שניות.
<ישעיהו שמשון: לפני שבוע התקשרתי להוט וזה לקח לי חצי שעה.
<ישעיהו שמשון: אז 40 שניות.
<ישעיהו שמשון: אני מוכן לעשות עכשיו ניסיון.
<ישעיהו שמשון: זו התשובה לכל מי שמדבר על התאגידים.
<ישעיהו שמשון: אני אומר לך, אם תפנה לעיריית ירושלים תחכה הרבה יותר מ-40 שניות.
<ישעיהו שמשון: וזו ההצלחה של התאגידים, לתת את השירות הטוב ביותר, האיכותי ביותר ובזמן קצר.
<ישעיהו שמשון: זמן ההמתנה אצלנו במשרדים לא יעלה על 10 דקות ומול המשרדים חמישה ימים.
<ישעיהו שמשון: אני בטוח ששום רשות מקומית לא עומדת בכאלה קריטריונים מחמירים של מתן שירות.
ישראל אייכלר: השאלה השנייה זה בסיפור קצר.
ישראל אייכלר: אני נסעתי בכביש וראיתי את הניקוז עמוק וכל הנהגים נתקעים עם הגלגל וכמעט - - -
<ישעיהו שמשון: לפי מה שקבע המחוקק, ברגע שאתה מודיע לנו תוך שעתיים צוות יהיה שם ויתקן, וגם לזה אני מוכן לשלוח לך מדדים.
<ישעיהו שמשון: וגם ניקוז.
<ישעיהו שמשון: להבדיל מתאגידים אחרים, ה'גיחון' קיבל כתוצאה מאיזה שהוא הסכם גם את נושא הניקוז ואם יש בעיה בניקוז תוך שעתיים צוות שלנו מגיע לשם ונותן מענה ראשוני.
<ישעיהו שמשון: כמובן אם זה מסתבך אז - - - אבל בתוך שעתיים יהיה שם צוות.
ישראל אייכלר: אז אני מספר לך סיפור אישי.
ישראל אייכלר: אני כאזרח רגיל נסעתי ואמרת 'תראה מה שקורה פה', צלצלתי ל'גיחון' ואמרו לי 'בבקשה, זה בורות ניקוז, לך לעיריית ירושלים, זה לא בורות שלנו'.
ישראל אייכלר: אני אמרתי, 'אדוני', לא אמרתי את השם שלי, 'לא מעניין אותי אם זה בור של עיריית ירושלים או בור שלכם, לא כתוב על הבורות למי זה שייך', אז הוא אומר לי 'אם זה באמצע הכביש זה לא יכול להיות שלנו, זה צריך להיות בצד', מה לעשות, אתם כנראה הסטתם את הכביש כנראה, זה בור מלבני, תגיד לי אם זה לא שלכם', זה לא בור עגול.
ישראל אייכלר: אני חייב לציין את סוף הסיפור, אחרי כחצי שעה עברתי שם, ראיתי כבר את הרכב של ה'גיחון' מתקן את זה.
ישראל אייכלר: אבל התשובה הראשונה הייתה 'לך לעיריית ירושלים, זה לא שייך'.
ישראל אייכלר: זה מביא אותי לשאלה של מה שהיה באשקלון, מה ההבדל בין ניקוז לביוב?
ישראל אייכלר: אולי רשות המים תענה, או אתה.
<ישעיהו שמשון: ביוב זה המים שיוצאים מהבית, מי כיור, מי שירותים.
<ישעיהו שמשון: תיעול וניקוז זה מי גשמים.
<ישעיהו שמשון: לקחת את המי הגשמים, לאסוף אותם ולהוציא אותם לוואדי הקרוב.
ישראל אייכלר: למה שלא תעשו את זה?
ישראל אייכלר: הרי במחיר - - -
<ישעיהו שמשון: זה לא המנדט שניתן לתאגידים.
<ישעיהו שמשון: אני רק אומר, ל'גיחון' יש לו אחריות - - - אבל במקור זה לא המנדט של התאגידים.
<רזיאל אחרק: הם תשתית נפרדת.
ישראל אייכלר: עכשיו רשות המים.
<עדי שטרנברג: אגב, התאגידים שמטפלים בניקוז עושים זאת מצוין.
<עדי שטרנברג: התאגידים שקיבלו אחריות כזו או אחרת על הטיפול בניקוז עושים את זה מצוין.
ישראל אייכלר: כן, אני מעיד על המקרה שקרה - - -
<עדי שטרנברג: כל העניין זה לקבוע לזה תמורה כלכלית.
ישראל אייכלר: אבל התשובה הראשונה הייתה 'לך לעירייה'.
<ישעיהו שמשון: אני אבדוק את זה.
<קריאה: היה רעיון כזה, לצרף את הניקוז לתאגידים.
<עדי שטרנברג: כן, אבל לא נתנו לזה תמורה כלכלית.
<עדי שטרנברג: היו צריכים לקבוע לזה מחיר.
ישראל אייכלר: האוצר צריך לענות לנו, מי נציג האוצר?
<שלומית אבינח: אבנר, אתה רוצה מילה לפני האוצר?
ישראל אייכלר: רשות המים דיברו כבר?
<שלומית אבינח: לא דיברו.
ישראל אייכלר: אז רשות המים.
ישראל אייכלר: אני חושב שהשאלות מופנות אליכם, נכון?
ישראל אייכלר: למשל החקלאים שאנחנו מממנים, שייך אליכם או לאוצר?
<עומר ורדי: גם וגם.
ישראל אייכלר: אז תענה לי אתה, מה ההיגיון שבמקום שמקורות תסבסד את החקלאות האזרח הקטן, עם המים, צריך לממן את החקלאות.
<רעיה עדני: אנחנו במשרד האוצר חתמנו על הסכם החקלאים, אנחנו מול נציגי התאחדות החקלאים ומשרד החקלאות בזמנו, שנועד - - - אני אסביר שנייה משהו על התעריף, תעריף המים הוא תעריף עלות, הצרכן לא מממן שום דבר שלא קשור עם חריגות מסוימות - - -
ישראל אייכלר: כמו חקלאות ותעשייה?
<רעיה עדני: כמו חקלאות בלי תעשייה, התעשייה משלמת מחיר רגיל.
<רעיה עדני: במקרה של החקלאים, הם היו מסובסדים לאורך שנים על ידי תקציב מדינה, כמו כל שאר מחיר המים, עברה החלטת חוק ובמסגרת סגירת כל העלויות נחתם הסכם מול החקלאות, מול התאחדות חקלאי ישראל, משרד החקלאות, משרד האוצר ונציבות המים בזמנו, רשות המים היום, כדי לסגור את הפער הזה.
<רעיה עדני: אנחנו שמים הרבה מאוד כסף בשביל לסגור את הפער הזה, בפיצוי לחקלאים על כל עלייה של התעריף.
<רעיה עדני: ההסכם הוא הדרגתי, קצב היישום שלו עומד ותעריף המים - - -
סופה לנדבר: אז מי צריך לסבסד, המדינה או האזרחים?
<רעיה עדני: שנייה.
<רעיה עדני: תעריף המים רק לחקלאים עולה השנה ב-15 אגורות, כחלק מהיישום של ההסכם הזה.
<רעיה עדני: אנחנו כן חושבים שצריך לסגור את הפער, אנחנו עושים כל מה שאנחנו יכולים כדי לסגור את הפער הזה.
ישראל אייכלר: יכול להיות שהפער באמת חצי מיליארד שקל בשנה?
<רעיה עדני: הוא לא חצי מיליארד שקל.
<רעיה עדני: אם אני זוכרת את ההערכות האחרונות, הוא באזור ה-300 מיליון שקלים.
ישראל אייכלר: 300 מיליון?
ישראל אייכלר: כי פה כתוב אצלנו 480, משהו כזה.
<רעיה עדני: זה המספר שאני מכירה, 300.
ישראל אייכלר: יש גם במבקר המדינה, שיש ספסור במים.
ישראל אייכלר: נניח שאנחנו צריכים לסבסד את העגבנייה ואת הפרי, אבל לחקלאות יש הרבה מים שמשתמשים לאו דווקא לחקלאות, איך אתם מונעים את זה?
<רעיה עדני: רק מים חקלאיים הם אלה ש - - - אין דבר כזה.
<רעיה עדני: אני לא מכירה דבר כזה.
<קריאה: במשקים זה תעריף חקלאי.
ישראל אייכלר: אבל המשק יכול להיות בריכה גם.
<רעיה עדני: אנחנו פועלים להסדרה.
<רעיה עדני: יש הפרדת מדידה, יש שעון לבית ולצריכה של הבית של החקלאי ושעון לשדה, הם בנפרד.
<רעיה עדני: יכול להיות שיש מקרים קיצוניים, אבל בשביל זה צריך את חטיבת ההסדרה ברשות המים שמכירה את הנושא לפני ולפנים.
ישראל אייכלר: כי פה יש לנו במבקר המדינה, שיש עירוב גדול מאוד ויש מסחור אפילו.
<עומר ורדי: כן, אבל בשנתיים האחרונות יש חובה לבצע הפרדת מדידה בדיוק במשקים, בקיבוצים וביישובים המתוכננים.
<עומר ורדי: זה היה המצב מאז ומתמיד, דרך אגב, שלא הייתה הפרדת מדידה ולא הייתה שליטה לאן הולכים המים בסופו של דבר ולאיזו מטרה.
<עומר ורדי: היום יש חובה לבצע הפרדת מדידה.
<עומר ורדי: לדעתי אנחנו בלמעלה מ-90% מהיישובים בהפרדת מדידה כבר ויש פיקוח מטעם רשות המים על הנושא הזה וזה מתקדם.
ישראל אייכלר: מה אתם מפקחים, שזה הולך לחקלאות פרופר?
<עומר ורדי: דה פקטו מבוצעת בשטח הפרדת מדידה.
<עומר ורדי: יש מד מים בצנרת לצורך העניין שסופרת את המים שנכנסים לבית החקלאי, שזה ביתו שלו, דלת אמותיו, ומדידה נפרדת למים שהולכים לחקלאות.
ישראל אייכלר: הדשאים במשק, לצורך יופי ונוי, שאני כאזרח משלם על חשבוני?
<מרית לביא: זה על חשבון הבית.
<מרית לביא: כולם ייבשו את הדשאים.
<קריאה: גינה היא חשבון הבית.
<עומר ורדי: זו כבר שאלה אחרת לגמרי.
<עומר ורדי: אנחנו מדברים פה על הרבה נושאים בבת אחת, אבל אין היום הקצאה לגינון לצרכן הביתי.
<עומר ורדי: אני רוצה להרחיב על - - -
<שלומית אבינח: אבל למה הכסף - - -
ישראל אייכלר: על זה רשות המים גם צריכה לענות.
<שלומית אבינח: גם האוצר צריך לענות.
ישראל אייכלר: מה אתם עושים כדי שה-70 מיליון שקל יילך לזכאים ולא לאוצר?
<רעיה עדני: אנחנו מתקצבים בתקנה הייעודית מאז שעברו התקנות, כל שנה, את ה-1.5% כמו שנקבע בחקיקה, 1.5% מכלל הכנסות משק המים הולכות להנחות במים.
<רעיה עדני: לצערנו, המנגנון לא מנוצל מכמה סיבות ואנחנו בוחנים - - -
סופה לנדבר: מאיזה סיבות?
<רעיה עדני: אני אסביר.
<רעיה עדני: אנחנו בדיונים עם ועדת כספים שכבר העלתה, אנחנו מחויבים בדיווח לוועדת הכספים על הניצול של המנגנון הזה, אנחנו בדיונים מול ועדת כספים כדי לראות איך אפשר להגיע למקסימום ניצול.
<רעיה עדני: זה מבחינתנו כסף שהוא שם, הוא יוצא.
<רעיה עדני: אני אסביר למה הוא לא מנוצל, אחת, זה גם בגלל המבנה של ההנחה, הרבה מאוד מהזכאים לא מנצלים את מלוא גובה ההנחה שהיא 3.5 קוב נוספים בתעריף נמוך ולכן בפועל הצריכה עומדת על סדר גודל של 1 קוב, 1.2 קוב, אל תתפסו אותי במספר המדויק, ולכן מטבע הדברים אנחנו לא - - -
ישראל אייכלר: אז למה לא תסכימו שההנחה תתחיל מהקוב הראשון?
סופה לנדבר: לזה צריכים חקיקה.
ישראל אייכלר: השאלה מה העמדה שלהם.
<רעיה עדני: לא, זה תקנות של שר האוצר.
<רעיה עדני: אנחנו נמצאים בתהליך שבוחן את זה, אנחנו לא מתנגדים לזה עקרונית, אנחנו עובדים בשיתוף עם רשות המים וועדת כספים, אנחנו נשמח גם לעמוד כמובן בקשר איתכם.
ישראל אייכלר: ומה העמדה שלכם לגבי ועדת החריגים לתאגידי המים?
<רעיה עדני: אנחנו מתנגדים לוועדה מכמה סיבות.
<רעיה עדני: אני חושבת שערבבו פה כמה דברים, אחד מהם הוא הנושא של ההנחות במים שהיו בעבר ברשות המקומית.
<רעיה עדני: זה משהו שיוצא מהכיס של הרשות המקומית.
<רעיה עדני: במקרה של תעריף המים כל הנחה שניתנת מתגלגלת על שאר צרכני מדינת ישראל וזה משהו שהוא מנוגד לחוק ולעיקרון שהעלות של המים חייבת להיות ההוצאות בפועל.
<רעיה עדני: לכן אין שום אפשרות לתת את ה - - - אנחנו כן מוכנים לבחון כל מיני - - - גם יש הנחות במים מיועדות, אפשר לדבר על מנגנון ההנחות, אבל מנגנון ההנחות שמתוקצב בתקציב מדינה וגם בגלל זה הוא מתוקצב בתקציב המדינה, כדי לא לגלגל את זה על שאר הצרכנים ולא להעלות את תעריף המים, שיש שיטענו שהוא - - -
ישראל אייכלר: אבל יש איזה סתירה לוגית ב - - -
סופה לנדבר: אבל בזמן שחקלאים מתגלגלים עלינו 'למה אתם לא - - -
ישראל אייכלר: יש סקטור שנקרא חקלאים, שמגיעה להם הנחה לדעת כולנו, ואתם מגלגלים את זה על האזרח, ותאגידי המים, ויש סקטור של חלשים ועניים שאת אומרת 'לא, זה על חשבון הציבור'.
<רעיה עדני: גם בחקלאים אין שום סיבה שהם יקבלו הנחה, הם מקבלים אותה באופן זמני ביותר רק עד - - -
ישראל אייכלר: זמני?
<קריאה: זמני מאז שקמה המדינה.
<רעיה עדני: הסברתי בתחילת דבריי שיש הסכם מול החקלאים, הסכם שהיעד שלו הוא סגירת הפער והם עומדים בחלקם בהסכם ואנחנו עומדים בחלקנו בהסכם.
ישראל אייכלר: תוך כמה שנים סגירת הפער?
<רעיה עדני: אני חושבת שזה תוך שבע שנים.
<רעיה עדני: התחילה היישום ב-2010.
ישראל אייכלר: אז אנחנו כבר בשנתיים האחרונות?
<רעיה עדני: אנחנו כבר בסוף, בגלל זה הפער הולך וקטן.
<רעיה עדני: יש דיונים כרגע על קביעת מחיר היעד שישקף את העלות של החקלאים, אנחנו מקווים לסגור את זה בזמן הקרוב.
ישראל אייכלר: זאת אומרת תוך שנתיים זה ייסגר?
ישראל אייכלר: כי שבע השנים עוברות כבר, זה היה -2010.
<רעיה עדני: באופן תיאורטי כן.
ישראל אייכלר: אז אנחנו נעשה באופן תיאורטי ועדת הנחות שתיסגר ביום שהחקלאים יפסיקו לקבל את ההנחה.
<רעיה עדני: זה רק - - -
סופה לנדבר: לא, שהם יקבלו הנחה, אבל יקבלו הנחה על סבסוד של מדינת ישראל וממשלת ישראל ולא על סבסוד של כולנו.
ישראל אייכלר: מחברת מקורות.
<רעיה עדני: על ועדת ההנחות כדאי לדבר עם רשות המים.
<עומר ורדי: אפשר להרחיב קצת?
ישראל אייכלר: אבל זה שהאוצר מתנגד להצעת החוק הזאת, זה מטיל אחריות כבדה מאוד על אדון כחלון, שהוא שר האוצר, האיש החברתי ביותר, לא יכול להיות שהוא לא ירשה ועדת הנחות לאנשים נזקקים.
ישראל אייכלר: אני אומר את זה גם כמי שמעריך את השר כחלון.
ישראל אייכלר: אני חושב שבמשרד האוצר היום יושב בן אדם חברתי מאוד, זה לא מה שהיה פעם.
<קריאה: בשביל זה הוא עוזב את החבר שלו, לתת לו את הגז.
ישראל אייכלר: אני רוצה לשמוע תשובה.
ישראל אייכלר: את ישבת בוועדת השרים אז - - -
<רעיה עדני: הנושא לא עלה עדיין לדיון בוועדת שרים, הוא נדחה.
ישראל אייכלר: היה לפני חודש.
<רעיה עדני: הדיון בחוק הזה נדחה.
<רעיה עדני: אני חושבת שמן הראוי שנציג את זה ונסגור מול השר לפני ועדת השרים.
<רעיה עדני: אני אשמח ל - - -
ישראל אייכלר: אז אם את יכולה למסור לשר שאנחנו מבקשים שהוועדה הזאת תוקם ושהוא יתמוך בה בוועדת שרים.
<רעיה עדני: אני אמסור לשר, אני רק אגיד שאני חושבת שמן הראוי, גם עמדתי המקצועית תובא קודם לפני השר, אני הדגשתי את הבעייתיות שבהצעה.
<רעיה עדני: צריך לחשוב, אולי יש דרכים לפתור אותה.
ישראל אייכלר: שיעשה את זה הוראת שעה, עד שהחקלאים ייצאו למקורות.
ישראל אייכלר: משפט אחרון לרשות המים.
<עומר ורדי: לא, אנחנו חייבים להגיב במספר נושאים, עד עכשיו לא דיברנו.
ישראל אייכלר: תגיב, כי המנהלת אומרת שעוד לא הבאתם שאלות לכל השאלות שהועלו, אז עכשיו התשובות.
<שלומית אבינח: גם לוועדה אתם מאוד מתעכבים בתשובות.
<עומר ורדי: המסמך של התשובות פה.
<עומר ורדי: כמה דברים.
<עומר ורדי: אני רוצה להבהיר, אני לא מתגונן ובטח שלא תוקף, זה שולחן עגול, אבל יש פה כמה נושאים שעלו שזה ממש על גדר התפרצות לדלת פתוחה ויש הסדרה שמקודמת ומקדמת בימים אלה ממש.
<עומר ורדי: לצורך העניין, אחד הנושאים המרכזיים שעלו פה זה בעצם הליכי הגבייה האגרסיביים.
<עומר ורדי: שיובהר, גם רשות המים וגם התאגידים שמו להם, חרתו להם על הדגל את צרכן הקצה כמטרה עיקרית, מטרה לשפר ולטפל.
<עומר ורדי: במסגרת כללי הניתוק שנכנסו לתוקף במרץ 2015 נקבע גם שייקבעו כללים בעניין מיצוי הליכי גבייה.
<עומר ורדי: כללים למיצוי הליכי גבייה זה בעצם אמירה מאוד מופשטת אבל מאוד חשובה.
<עומר ורדי: למעשה צריך לקבוע באיזה מדיניות יתפעל את עצמו תאגיד כדי להגיע לנקודה שבה הוא מרשה לעצמו לעקל לצרכן חשבון, או שהוא מגיע לנקודה שבה הוא מרשה לעצמו לעקל לצרכן, אם נלך לצורך העניין לפי פקודת המיסים (גבייה) מקרקעין.
<עומר ורדי: עד שם אתה יכול להגיע.
<עומר ורדי: הרעיון הוא שברגעים אלה ממש אנחנו קובעים כללים שהמשמעות שלהם בסופו של דבר שתהיה אחידות ותהיה מידתיות.
<עומר ורדי: אין ספק שהליכי הגבייה הם לא נתונים שאנחנו יכולים להמציא אותם, בסופו של דבר הם קיימים בשטח.
<עומר ורדי: ברגע שיהיו כללים, ועד תחילת 16', הבטחנו לוועדת הכלכלה, יהיו כללים לעניין מיצוי הליכי גבייה, תהיה מדיניות אחידה וברורה של הליכי גבייה מידתיים ונכונים שיוודאו שלמעשה - - -
<שלומית אבינח: לכל התאגידים?
<עומר ורדי: לכל התאגידים ולא יהיה מצב שתאגיד אחד ינתק או יעביר למצב של עיקולים מול עורך דין חיצוני, באאוט סורסינג או בריטיינר, לא משהו מה, זה לא יהיה, המצב הזה ייפתר והוא לא יהיה המציאות שלנו בשנת 2016.
<עומר ורדי: חשוב להבהיר, זו מציאות קיימת וזו הסדרה שהולכת יד ביד יחד עם ועדת הכלכלה וחשוב שנהיה קוהרנטיים.
<עומר ורדי: אז הנושא הזה לחלוטין נמצא לפני פתרון.
<עומר ורדי: יש אמנם חוסר אחידות היום בשטח ואני מניח שבסופו של דבר ברזולוציה של צרכן הקצה יש צרכנים שנפגעים מהליכי גבייה אגרסיביים, אבל מה שהיה הוא לא מה שיהיה ובינואר 2016, שיבוא עלינו לטובה, המצב ישתנה.
ישראל אייכלר: יש היום איזה כלל שמגביל קצת את עורכי הדין במחירים שהם גובים?
<עומר ורדי: אני אישית מלווה את הנושא מבחינת הלשכה המשפטית של רשות המים ועכשיו כל המאטריה וכל המהות של הפתרון היא לבחון איך אנחנו מעגנים את התהליך ומביאים למצב שלא יפעלו הליכי גבייה אגרסיביים, כמו הוצאה לפועל על חוב של 200 שקל על צרכן שלא יכול לשלם את החוב שלו.
<עומר ורדי: זו בדיוק המאטריה והמנדט שניתן לנו והוא ינוצל ומנוצל עד שנת 2016.
ישראל אייכלר: יש לנו מקרים של צו עיכוב יציאה מן הארץ על כמה מאות שקלים, שעורכי דין של רשויות שונות - - -
<עומר ורדי: זה אוטומטי.
ישראל אייכלר: הרשות לא עושה את צו עיכוב יציאה מן הארץ, אבל עורכי הדין עושים את זה.
<עומר ורדי: כבוד היושב ראש, אין ספק שיכול להיות שיש מקרי קיצון כרגע.
ישראל אייכלר: הייתי עד למקרים ממש טרגיים של יולדת שיצאה עם התינוק וממש ברגע האחרון, למזלה המזוודות היו במטוס, אז המטוס לא יכול היה לצאת, אז חצי שעה המטוס התעכב כי הסניף של הבנק שהיא רצתה לשלם את הכמה מאות שקלים האלה מהר מהר מהר והדיילות רצו איתה עם התינוק לעזור לה והמטוס התעכב חצי שעה כדי שהיא תוכל לטוס.
ישראל אייכלר: על 300 ומשהו שקל.
<עומר ורדי: זה מקרה קיצון.
<עומר ורדי: זה מזעזע אותי כמו שזה מזעזע את כל שאר הסובבים של השולחן הזה.
<עומר ורדי: אלה מצבים שלא יקרו מינואר 16'.
<אליהו יצחק: מה עם החוב שעבר ש - - -
ישראל אייכלר: תנו לו לסיים.
<עומר ורדי: בין שאר תפקידיי אני גם היועץ המשפטי של ועדת הניתוקים, אותה ועדה מייעצת למנהל הרשות שאחראית לבדוק, למעשה ממרץ 2015, אבל דה פקטו זה יהיה מעכשיו, את השאלה האם מותר לנתק צרכן.
<עומר ורדי: השאלה שעלתה, נכון להיום אסור לנתק צרכן אלא אם, מה זה אומר 'אלא אם'?
<עומר ורדי: זה אומר אלא אם הוכח והוגדר שהוא מנצל לרעה את העובדה שאסור לנתק אותו או לחילופין סרבן תשלום לפי קריטריונים כאלה ואחרים.
<עומר ורדי: ההליך הוא פשוט, אני אומר את זה במאמר מוסגר, שבעה מדורי גיהינום שתאגיד המים צריך לעבור כדי להביא למצב שצרכן הקצה ינותק, למה?
<עומר ורדי: כי מרגע שהתאגיד בא והוכיח והמנכ"ל, או מי מטעמו, סבר שיש לנתק את הצרכן כי הוא בעל יכולת כלכלית והוא בכוונה לא משלם והוא לוקח את המים ומעביר אותם לאחרים, כל מיני סיבות, הוא צריך להעביר את הבקשה הזו לוועדה המייעצת.
<עומר ורדי: הוועדה המייעצת, שאני היועץ המשפטי שלה, יש בה נציגי ציבור, נציגים חיצוניים לחלוטין, עובדים סוציאליים, כלכלת משפחה וכדומה, שהמנדט שלה הוא לבוא ולבדוק האם, על אף ההחלטה של ה'גיחון', אנחנו גם השתכנענו שהוא סרבן תשלום או מנצל לרעה ורק אז זה יעבור למנהל הרשות לאישור.
<עומר ורדי: זאת אומרת הליך הניתוק היום למעשה כמעט שלא קיים.
<עומר ורדי: דרך אגב, אמירה ברורה בשטח, מיום כניסת הכללים בתוקף, שזה מרץ 2015, לא היו ניתוקים.
<עומר ורדי: עד היום הוועדה גם לא קיבלה שום פנייה לניתוק.
<אליהו יצחק: היושב ראש, מה קורה עם חוב שעבר?
<אליהו יצחק: אוקיי, הוא לא הולך לעורך דין ולא שום דבר.
<שלומית אבינח: השלטון המקומי.
ישראל אייכלר: זה כבר מאוד מאוחר.
<שלומית אבינח: הוא כבר מצביע חצי שעה.
ישראל אייכלר: הרשות המקומית, בבקשה.
<ציון נקאש: ברשות
<ציון נקאש: כם בקצרה ממש, רק בהתייחס לוועדת החריגים.
<ציון נקאש: העמדה של השלטון המקומי תומכת בהקמת ועדות ובעצם הדיון פה הוא באמת כלכלי, מי יממן את אותן הנחות שיתקבלו במסגרת אותן ועדות והאוצר פה נתן תשובה בעצם חד משמעית, שהמדינה לא מוכנה להכניס יד לכיס.
<ציון נקאש: יש פה מצב - - -
ישראל אייכלר: לא צריך להכניס, יש פה - - -
<רעיה עדני: לא, המדינה הכניסה יד לכיס ומשלמת 75 מיליון שקל - - -
ישראל אייכלר: ועדת ההנחות לא תעבור את ה-70 מיליון.
<ציון נקאש: אז ככל שזה באמת יגיע לסעיף הזה ויהיה מיצוי מלא של הסעיף, אז כמובן שזה יהיה כנראה הפתרון הטוב ביותר.
ישראל אייכלר: אני מניח שחיים ביבס יזהה את הסעיף והוא כבר יבוא לאוצר ויוציא את זה ככה ב - - -
<רעיה עדני: אנחנו נפעל למיצוי מלא של הנחות במים.
ישראל אייכלר: אנחנו מגיעים לסיכום.
ישראל אייכלר: הוועדה לפניות הציבור תפנה לרשות המים לשתף פעולה עם המשרד לשוויון חברתי למיצוי זכויותיו של ציבור המבוגרים קודם כל וגם עם שאר הרשויות לגבי כל האוכלוסיות הזכאיות.
ישראל אייכלר: אין לעקל קצבאות ביטוח לאומי, קצבאות ניצולי שואה, על חובות של מים.
ישראל אייכלר: אנחנו ממליצים על תיקון חקיקה, שתהיה הנחה במים מהקוב הראשון לאנשים הזכאים ולא רק מ-3.5 קוב.
ישראל אייכלר: האוצר לא יתנגד להצעה הזו?
<רעיה עדני: אנחנו בוחנים את זה מול ועדת כספים היום.
ישראל אייכלר: לבדוק אפשרות לתקן בחקיקה שאפשר יהיה לבצע קריאה מרחוק לתאגידי המים.
ישראל אייכלר: הוועדה תבדוק את התעריף השני שנקבע לתאגידים, אולי אפשר לבטל את זה.