GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יובל טלר: אני כן אגיד שאנחנו שמנו לפני כשנה עוד תוספת תקציבית נוספת בשביל למלא את החלל, בשביל למלא את הפער במספר הבחינות.
ישראל אייכלר: אבל אם יש עלייה ממאות נבחנים, המספר של 6,000 בשנה לא מחייב אתכם להקציב יותר כסף בשביל הבחינות האלה?
<יובל טלר: שוב, הכסף קיים.
<יובל טלר: הוא קיים מהכנסות מדינה - - -
דוד אזולאי: אם אתה לוקח את הנתונים ואתה רואה שבשנים האחרונות חלה עלייה של מאות אחוזים, ההוצאה נשארה אותה הוצאה, לא הגדילו את התקציב, אבל מספר הנבחנים גדל בצורה מאוד משמעותית.
דוד אזולאי: אם מדובר בשנה מסוימת, כאן הנתון הוא לתשע"ב, שהיו כ-2,000 נבחנים, היום יש למעלה מ-6,000 נבחנים.
דוד אזולאי: זה לא בא לידי ביטוי.
<יובל טלר: אני אתקן שני דברים.
<יובל טלר: דבר ראשון, היה גידול בתקציב.
<יובל טלר: היה גידול בתקציב בעצם הסטת האגרות הקיימות, במקום שזה יכנס לאוצר המדינה זה מיועד לדברים האלה, מיועד לבדיקת הבחינות.
<יובל טלר: אני גם אגיד באופן פרטני, אנחנו לא קיבלנו את תוצאות המכרז.
<יובל טלר: תוצאות המכרז אמורות להתקבל בשבוע הבא.
<יובל טלר: למיטב הבנתי תוצאות המכרז, שוב אם נראה - - -
דוד אזולאי: תוצאות המכרז של מיקור החוץ?
<יובל טלר: כן.
ישראל אייכלר: הכסף הזה ילך למימון מיקור החוץ?
ישראל אייכלר: לא ייקרו את האגרות לנבחנים?
<יובל טלר: לא מדובר על מיקור החוץ.
ישראל אייכלר: אתה אומר שמבחינה תקציבית ב- 1.6 מיליון האלה אפשר לתגבר את המערכת, רק שהם צריכים לעשות את המיקור חוץ באופן כזה.
ישראל אייכלר: השאלה למה שנתיים זה לא נעשה?
ישראל אייכלר: את זה אני צריך להחזיר - -
<יובל טלר: אני לא הייתי מעורב.
<יובל טלר: ברגע שאנחנו מתקציבים זה הולך לעניין הרבנות הראשית והחשבות.
רחל עזריה: אני שמחה לדיון לעניין התקציבי, יש הרבה דברים שלא קשורים לעניין.
ישראל אייכלר: הוא צריך ללכת ולכן אני רוצה לסכם את העניין הזה.
ישראל אייכלר: בעניין הזה מבחינת
ישראל אייכלר: כם זה בסדר שיהיה מיקור חוץ ושאתם תוכלו לעמוד ב-6,000 נבחנים?
<הרב רפאל מזרחי: יש לנו עכשיו גם את הבטחת השר שאמר שיעמוד על זה שהאגרה לא תעלה ממה שהיא היום.
<הרב רפאל מזרחי: גם היום זה סכום בסדר, מכובד לאברכים.
ישראל אייכלר: העניין הזה סגור.
ישראל אייכלר: אני מודה לך שהיית פה.
<שלומית אבינח: גם על הערעור צריך לשלם.
<שלומית אבינח: זה משהו ש- - -
<הרב רפאל מזרחי: ממילא אין ערעורים וגם אין אגרות על ערעורים.
<שלומית אבינח: הם אומרים שהם שילמו על ערעור.
<הרב רפאל מזרחי: עוד הפעם, הם מדברים על בתי הדין הרבניים.
<הרב רפאל מזרחי: <קריאה:> לדיינות אין ערעורים?
<הרב רפאל מזרחי: למה אין ערעורים?
<הרב רפאל מזרחי: כי יש לנו שני בוחנים לבחינות לרבנות ושלושה בודקים לבחינות דיינות.
ישראל אייכלר: אבל במיקור חוץ כן יהיה ערעורים?
<הרב רפאל מזרחי: אנחנו עוד נדבר על זה.
ישראל אייכלר: אני רוצה שתעשו את זה, אחרת - - -
<הראל גולדברג: באופן עקרוני המחשבה שלנו הייתה שכל עוד בחינה נבדקת על ידי גורם אחד – אם זה באוניברסיטה זה מרצה, מתרגל – במקרה כזה אם יש צורך בערעור, כשלנבחן יש ערעור, אבל כאשר מראש כל בחינה נבדקת על ידי שני בוחנים וכאשר הפער ביניהם גדול מדי, הבחינה מועברת לבודק שלישי בלי ערעור בכלל, באופן אוטומטי.
ישראל אייכלר: למה זה צריך להיות שונה מאשר בחינה רגילה?
<הראל גולדברג: זו הבחינה הרגילה אצלנו.
ישראל אייכלר: למה צריך שלושה בוחנים?
ישראל אייכלר: באוניברסיטה אין שלושה.
<הראל גולדברג: זאת ההחלטה של המועצה לגבי בחינות לדיינות.
<הראל גולדברג: בבחינות לרבנות זה שני בוחנים.
<הרב רפאל מזרחי: לגבי דיינים זה כתוב "בחוק הדיינים" משנת ,1955:
<הרב רפאל מזרחי: בחינות לדיינות יבחנו על ידי - - -
ישראל אייכלר: אז הטענה שלכם היא כאילו ששלושה זה כבר ערעור.
<הראל גולדברג: בדיוק.
ישראל אייכלר: אבל יכול להיות לפעמים טעות שהנבחן רואה במחברת והוא רוצה לערער על זה.
רחל עזריה: אם אתה מגיע לשלב של המחברת אתה כבר מצב מתקדם.
ישראל אייכלר: אז למה לא רואים את המחברת?
<הרב רפאל מזרחי: רואים את המחברת.
רחל עזריה: ברבנות?
<הרב רפאל מזרחי: ברבנות.
רחל עזריה: אם אתה מצליח להגיע לאן שהוא.
דוד אזולאי: השאלה ששואלים פה היא למה אי אפשר לנבחן לראות את המחברת.
<הרב רפאל מזרחי: אנחנו נותנים לאנשים לראות את הבחינה, נותנים לאנשים - - -
<שלומית אבינח: אתם מפרסמים את זה?
<הרב רפאל מזרחי: פרסמנו את זה.
ישראל אייכלר: את שואלת אם הנבחן מקבל את זה.
<שלומית אבינח: אם הנבחן מקבל את האפשרות.
<שלומית אבינח: זה שאתם כתבתם לוועדה שיש אפשרות לראות מחברת סרוקה, השאלה אם כל נבחן שניגש ונכשל ורוצה להתכונן למבחן הבא, האם אתם מיידעים אותו שיש לו את הזכות לראות את המחברת הסרוקה?
<שלומית אבינח: זאת השאלה.
רחל עזריה: אני רוצה להוסיף לזה.
רחל עזריה: זה רק אם מיידעים שיש לו את הזכות.
רחל עזריה: מהסיפורים שאני שמעתי כל ניסיון ליצור קשר, להגיע ולראות משהו עולה בתוהו.
רחל עזריה: למשל אם אדם רוצה להגיש ערעור והוא לא מצליח, ואז הוא מגלה שהעלו לו את הציון כי הנבחן הבין שהוא טעה והוא לא ידע ולא אמרו לו, זה ממש קפקאי.
רחל עזריה: <קריאה:> אני לא הבנתי.
ישראל אייכלר: קיבלתי כאן פנייה של מישהו שנבחן בשנת תשע"ג, "לא קיבלתי שום הודעה על התוצאות.
ישראל אייכלר: רק באתר הרבנות ראיתי את התוצאה בקוד" הוא מצרף לי את הקוד שלו וכתוב: "עבר בהצטיינות".
ישראל אייכלר: אבל הוא לא זכה לקבל נייר אחד.
<הרב רפאל מזרחי: זה חלק מהסיבה שאנחנו יוצאים עכשיו למיקור חוץ.
<הרב רפאל מזרחי: על החלק הטכני הזה - - -
ישראל אייכלר: אתה יודע מה זה משנת תשע"ג?
ישראל אייכלר: שלוש שנים.
<הרב רפאל מזרחי: לשנת תשע"ג אנחנו שלחנו את כל התוצאות, אני לא יודע ספציפית לגביו.
<הרב רפאל מזרחי: אני יכול לבדוק ספציפית את הפרטים שלו למה הוא לא קיבל.
<הרב רפאל מזרחי: אולי הוא עבר כתובת או משהו אחר.
<הרב רפאל מזרחי: כולם משנת תשע"ג קיבלו.
<הרב רפאל מזרחי: יש לנו עיכוב של תוצאות של אנשים שלא קיבלו הבית, לא עיכוב שלא עברו.
ישראל אייכלר: הוא עבר בהצטיינות, זה כתוב באינטרנט.
<הרב רפאל מזרחי: אמרתי, יש לנו עיכוב של תוצאות שהיו לפני חצי שנה ולפני שנה.
<הרב רפאל מזרחי: לזה אנחנו מחכים ומייחלים כעת לחברה שתגיע ותעשה את זה.
<הרב רפאל מזרחי: זה יהיה חלק מהעניין.
ישראל אייכלר: רק עכשיו יוצאים למכרז.
<הרב רפאל מזרחי: לא.
<הרב רפאל מזרחי: ההליך הסתיים.
<הרב רפאל מזרחי: זה יסתיים ב-26 בחודש, בשבוע הבא.
דוד אזולאי: המכרז נסגר ויש מועמדים.
דוד אזולאי: יש שבע חברות שהגישו את מועמדותן.
ישראל אייכלר: הן חייבות להשיב תשובות עד תאריך מסוים?
דוד אזולאי: אומרים לי עכשיו שעד שבוע הבא זה ייסגר ואז יקבעו מי הזוכה.
דוד אזולאי: אני מאוד מקווה שאכן הסיפור הזה ייגמר, נדע מי הזוכה ונצא לדרך.
ישראל אייכלר: רגע, התנאים נקבעו כבר במכרז?
ישראל אייכלר: יש שם תנאי של תאריך מתן תשובות בתאריך מסוים?
<הראל גולדברג: המכרז מתייחס לחלק הטכני.
<הראל גולדברג: החלק הטכני אומר: הליכי הרישום, קליטה עם אופציה גם לשירותי גבייה – זה החלק הטכני.
<הראל גולדברג: החלק המהותי של: מי הם הבודקים, מי הם הבוחנים – זה מכרז שאנחנו מנהלים בעצמנו: מי הם הבוחנים, הליכי הבדיקה, זה נשאר בתוך הבית, תהליכי המכרז - - -
<הרב רפאל מזרחי: אין לנו שום עיכוב, אני לא יודע מאיפה הנתון.
<הרב רפאל מזרחי: אין שום עיכוב בתוצאות.
רחל עזריה: יש לנו כאן מגוון מפלגות, אנחנו יושבות ולא תמיד מסכימות, כאן יש הסכמה מקיר לקיר - - -
ישראל אייכלר: מתי הבחינה האחרונה הייתה?
<הרב רפאל מזרחי: האחרונה הייתה אחרי יום כיפור.
ישראל אייכלר: אני מדבר על ניסן.
<הרב רפאל מזרחי: ניסן, יש כבר תוצאות מזמן.
ישראל אייכלר: ממתי יש תוצאות?
<הרב רפאל מזרחי: שלושה חודשים אחרי המבחן שהיה.
<הרב רפאל מזרחי: בערך בתמוז.
ישראל אייכלר: אל תגיד לי בערך כי אני קצת מבולבל, באלול קיבלתי מאנשים שלא קיבלו תשובות.
<הרב רפאל מזרחי: לא קיבלו תשובות וגם לא יקבלו תשובות עדיין.
הרב רפאל מזרחי: תשובות, אמרתי 'פרסמנו את התשובות'.
הרב רפאל מזרחי: אנשים התקשרו וקיבלו את התשובות.
הרב רפאל מזרחי: אני אומר שאת התשובות בדואר לא קיבלו, נכון.
<הרב רפאל מזרחי: זה מה שאמרתי, זה חלק מהעיכוב שיש לנו.
<הרב רפאל מזרחי: זה העיכוב הטכני.
<הרב רפאל מזרחי: זה לא שלא בדקו את זה.
<הרב רפאל מזרחי: בדקו את המבחנים.
<הרב רפאל מזרחי: ישנן תוצאות - - -
ישראל אייכלר: כן, אני שאלתי בוחנים, הם אמרו לי שלהם יש את השלושים יום שלהם והם מחזירים תמיד בתאריך, אבל באיזה מקום לנבחן לא מגיעה התשובה.
<הרב רפאל מזרחי: נכון, אמרתי ולא התכחשתי לזה עכשיו.
<הרב רפאל מזרחי: אני אומר את זה במפורש.
<הרב רפאל מזרחי: זה לא אומר שאין תשובות, זה לא שמבחנים מתעכבים אצלנו, שהם יושבים אצלנו במרתפים למטה ולא העברנו אותם לבדיקה.
ישראל אייכלר: וודאי.
ישראל אייכלר: רגע, - - -
<הרב רפאל מזרחי: גם עברנו את הסרט הזה לפני כמה שנים.
ישראל אייכלר: אגב, מתי הבוחנים קיבלו את המבחנים?
<הרב רפאל מזרחי: מקבלים בתוך השלושה חודשים, שלושים יום אחרי הבחינה אנחנו מעבירים להם את הבחינות.
ישראל אייכלר: למה זה צריך לקחת שלושים יום?
<הרב רפאל מזרחי: כי אנחנו סורקים את המבחנים, מחלקים את המבחנים ומסדרים - - -
ישראל אייכלר: כמה זמן צריך לסרוק דבר כזה?
ישראל אייכלר: באוניברסיטה סורקים ביום אחד.
<הרב רפאל מזרחי: צריך להכין את המספרים החסויים.
<הרב רפאל מזרחי: הקצבנו לעצמנו 90 יום מיום הבחינה שאנשים יקבלו את התשובות ו-120 יום בדיינות.
ישראל אייכלר: אני חושב שזה הרבה זמן.
ישראל אייכלר: תקבעו אחרת, שהשר יקבע שתוך 30 יום חייבים להעביר לבוחן, לדעתי צריך להיות שבועיים, זה מספיק זמן מהמערכת לבוחנים, לא?
דוד אזולאי: בעניין הזה אני חייב להגיד, צר לי מאוד, אבל צריך לעשות סדר בעניין הזה.
דוד אזולאי: הרב מזרחי, אני חושב שצריך למצוא את הדרך הנאותה לתת תשובות בהקדם לאותם אנשים שנבחנו, כמו שמקובל במוסדות אחרים.
דוד אזולאי: אני חושב שזה דבר שצריך לשבת - - -
ישראל אייכלר: ברור לכם שמה שהיה לא יהיה.
ישראל אייכלר: אני, כבוד השר, כבוד חברי הכנסת, וועדת פניות הציבור נכנסה לעניין.
ישראל אייכלר: אנחנו לא יכולים להשלים עם מצב כזה.
ישראל אייכלר: חייבת להיות פה מהפכה, המהפכה היא בזמנים, במבחנים אנחנו לא מתערבים, אבל בלוגיסטיקה, בנגישות האנשים למבחנים ולתוצאות חייבת להיות מהפכה.
רחל עזריה: גם לגבי קביעת המועד שיש מבחן.
רחל עזריה: שאנשים ידעו, שלא ישחקו עם המועד.
רחל עזריה: כשיש תאריך יש תאריך, לא דוחים, לא משנים.
רחל עזריה: תעשו שלוש-ארבע פעמים בשנה, סגור.
ישראל אייכלר: אין תאריכים?
<הרב רפאל מזרחי: הייתה דחייה של מבחן אחד.
<הרב רפאל מזרחי: בסוף עשינו מבחן נוסף אחר כך.
רחל עזריה: אבל יש מועדים קבועים?
<הרב רפאל מזרחי: יש מועדים קבועים של סוף זמן חורף, מה שנקרא בלשון ישיבתי, זה אומר לקראת פסח וסוף זמן קיץ - - -
רחל עזריה: לא זמן.
רחל עזריה: מועד, תאריך.
רחל עזריה: תעשו מתחילת השנה.
רחל עזריה: אנשים יודעים - - -
ישראל אייכלר: עד היום הסתפקתם בפעמיים בשנה?
ישראל אייכלר: היום יש כל כך הרבה אנשים ואולי צריך לעשות ארבע פעמים בשנה.
ישראל אייכלר: קצת לחשוב על הלומד.
דוד אזולאי: זה מחייב תקציב.
ישראל אייכלר: בסדר, בשביל זה עשיתם מכרז.
ישראל אייכלר: אמרתם שב-1.6 מיליון האלה אתם יכולים לממן את זה.
<הרב רפאל מזרחי: זה חלק מהמכרז, החברה החיצונית צריכה לקבוע אולמות, צריכה לקבוע מועדי בחינות ולפרסם את המועדים.
ישראל אייכלר: וכמה מועדים?
<הרב רפאל מזרחי: כרגע שני מועדים.
ישראל אייכלר: אפשר עוד לשנות?
ישראל אייכלר: אם יש לכם 6,000 אנשים במקום 600 אז אתם צריכים יותר מועדים.
ישראל אייכלר: כבר שמעתי על הבלגן שהולך שם ביום המבחן, מכל הארץ מגיעים לאולם אחד ויש בלגן גדול מאוד.
<הרב רפאל מזרחי: זה עבר לבנייני האומה.
ישראל אייכלר: לא מצליחים להיכנס ויש בלגן.
ישראל אייכלר: למה אתם צריכים, תחלקו את זה לארבעה.
<הראל גולדברג: שני מועדים, הכוונה למשל, סוף זמן קיץ סוף זמן חורף, אין הכוונה שכל ה-6,000 מגיעים ביום אחד בשני המועדים האלה.
<הראל גולדברג: הכוונה לתקופה, סליחה הרב מזרחי, זה משהו כמו שבוע.
ישראל אייכלר: טוענים שיש רק שני מבחנים, מפגשים.
<הראל גולדברג: מועדים, אבל המועד הזה מתפרס על פני שבעה-שמונה ימים.
רחל עזריה: ואין הנבחנים יודעים באיזה יום הם?
<הרב רפאל מזרחי: הם מקבלים הזמנות מסודרות הביתה.
<הרב רפאל מזרחי: זה חלק מהעניין של הטכניקה שעכשיו אנחנו עובדים על זה.
רחל עזריה: אנשים רוצים לדעת מתי, איך.
רחל עזריה: המשפחה צריכה להיערך, יש ילדים.
רחל עזריה: אתה יודע, זו לוגיסטיקה של להגיע לבוא.
<הרב רפאל מזרחי: את כל הלוגיסטיקה הזאת אנחנו רוצים שהחברה תעשה.
ישראל אייכלר: היות והזמן רץ, אני מציע ואני רואה שכולנו רוצים את אותו דבר ואין כאן חילוקי דעות.
ישראל אייכלר: בואו נעשה, אני מבקש תוך חודש ימים לקבל בכתב נהלים חדשים שאתם מחוללים את המהפכה הזאת.
ישראל אייכלר: אני מבקש שלפחות ארבע פעמים בשנה יהיו בחינות.
ישראל אייכלר: אני רוצה שכבוד השר יעבור על הנהלים האלה: א, לגבי המועדים.
ישראל אייכלר: ב', תוספת בוחנים – חייבים תוספת בוחנים, אין מספיק בוחנים.
ישראל אייכלר: ג', התשובה תגיע לאדם בתאריך מסוים, אני לא יודע מה זה סביר בעינך כבוד השר, אולי 90 יום או חודש ימים שהוא יקבל את התשובה לבית ובגלוי.
ישראל אייכלר: אגב, זה אברך שלא יודע בכלל מה זה אינטרנט, עד שהוא הגיע לשתי המילים "עבר בהצטיינות", לקח לו המון זמן לגלות בכל זאת שהוא יכול ושיש לו מספר, הוא ידע את המספר שלו וגילה שהוא עבר בהצטיינות.
ישראל אייכלר: זה לא ניהול, זה לא נוהל גם אם זה קורה במשרד רגיל ובפרט ברבנות הראשית שצריכה להיות הרבה יותר.
ישראל אייכלר: אם אנחנו יכולים לקבל - - -
<שלומית אבינח: ישיבת מעקב תוך חודש.
ישראל אייכלר: היועץ המשפטי, כמה זמן ייקח לך לבנות נהלים ברורים בעניין?
דוד אזולאי: הרב מזרחי, חודש ימים זה זמן סביר.
ישראל אייכלר: קודם כל אני רוצה לקבל לוועדה נהלים ברורים.
ישראל אייכלר: כבוד השר יתייחס לזה ואולי יוסיף לכם.
ישראל אייכלר: תתייעצו אתו מה צריכים להיות הנהלים.
ישראל אייכלר: תעלו דברים שאנחנו לא הבאנו פה.
ישראל אייכלר: יש הרבה בעיות שאתם יודעים הרבה יותר טוב מאתנו.
ישראל אייכלר: תעברו אחד אחד כדי להכניס את זה למכרז אם החלטתם על מיקור חוץ.
ישראל אייכלר: תבואו אלינו עם דברים ברורים כדי שנוכל לקדש שם שמיים ולהגיד שמוסד רבני מתנהל לא פחות טוב ממוסדות אחרים.
ישראל אייכלר: אני מודה לכולכם שהייתם כאן.
ישראל אייכלר: שלום וברוכים הבאים לדיון של הוועדה לפניות הציבור, לכבודם של נציבי פניות הציבור, זה כנס מאוד חשוב לנו.
ישראל אייכלר: בדרך כלל כשיש דיון בוועדה, בוועדת כנסת, אז יש שני צדדים ולפעמים עשרה צדדים ואם יש שלושה אנשים אז יש חמש דעות לפחות ויש פולמוסים ומאבקים.
ישראל אייכלר: במקרה הזה אנחנו מרגישים במגרש ביתי שכולנו עוסקים באותו דבר של פניות הציבור ולכן אני רוצה לברך אתכם כנציבי השמירה על זכויות האדם.
ישראל אייכלר: אנחנו רגילים שכשמדברים על זכויות אדם מדברים על סמלים ועל דברים מאוד סמליים, אנחנו עוסקים בזכויות האדם הפרטי, בחייו הפרטיים, בחיי היום יום שלו, בתוך מנגנוני הבירוקרטיה שבאופן טבעי חוסמים את דרכו של האזרח אל הזכות שמגיעה לו.
ישראל אייכלר: למה הבירוקרטיה נועדה לחסום את האזרח מלקבל את הזכויות?
ישראל אייכלר: לכאורה הבירוקרטיה נועדה לשרת אותו, למה צריך שיהיו נציבי פניות ציבור שיסייעו לאזרח לעבור במבוך המתוחכם של קריטריונים ופרטים קטנים וסעיפים שמוליכים אותו אל היעד הנכסף לקבל את השירות הממשלתי, העירוני או הצרכני או הציבורי?
ישראל אייכלר: כי הבירוקרטיה נועדה למנוע מן הרמאים והגנבים והאנשים שחושבים שמגיע להם משהו שלא מגיע להם, לכן יוצרים בירוקרטיה וטופסולוגיה, כדי שלא יוכלו לקחת את התקציב או את הזכות שמגיעה למישהו אחר, שהוא כן זכאי.
ישראל אייכלר: זה הרעיון הבסיסי של בירוקרטיה, שאומר שלא כל הרוצה לבוא וליטול, כי הם כל הרמאים שיושבים על השבילים והדרכים, שהם הסעיפים הקטנים והתקנות המפורטות, ואילו האנשים הישרים שבאמת מגיע להם מודרים מהזכויות האלה, בגלל שהם לא יודעים את המבוך הזה, איך להסתדר, והם לא מכירים את הטופסולוגיה המתאימה, לא תישאר פרוטה אחת לנזקקים האמיתיים.
ישראל אייכלר: לכן יצרו את הדבר הזה.
ישראל אייכלר: כשנהייתי יושב ראש הוועדה לפניות הציבור ב-2003, וכבר אז המנהלת שלנו, שלומית, שמגיע לה את כל הקרדיט בעניין הזה ואתם מכירים אותה, כבר אז הייתה מנהלת, אמר לי אז יושב ראש הכנסת דאז, רובי ריבלין, 'תדע לך שיש אנשים שיושבים וזה תפקידם ופרנסתם, לתפוס ולמצוא את הפראייר התורן, ותיזהר מהם', כי אתה צריך לטפל באנשים שבאמת ראויים ואלה מתקשים להגיע.
ישראל אייכלר: אז תיזהר, מצד אחד שתוכל לטפל באנשים שבאמת מגיע להם ולהיזהר מהאנשים שרוצים לנצל את משרדי הממשלה באמצעותך ולקבל דעת מהבורא להבחין בין שני אלה, מי הוא באמת הזכאי ומי הלא זכאי.
ישראל אייכלר: זה בדיוק התפקיד שלכם.
ישראל אייכלר: כאן המקום של נציבי פניות הציבור, לזהות את האנשים והמקרים שמגיע להם והם זכאים אמיתיים והנזקקים הדחופים כדי להוביל אותם אל הזכויות שלהם שעומדות מעבר למסך הבירוקרטי.
ישראל אייכלר: זה ההבדל בין מבקרי הפנים של המשרדים, שתפקידם למנוע שחיתויות, למנוע הפרות חוק, לבלום את הרמאים מלהגיע ליעד, לבין נציבי פניות הציבור שתפקידם לזהות את האנשים המסכנים, לזהות את האנשים הישרים שמגיע להם, שלא ייחסמו במחסומים שמציבים שומרי הסף על ידי הקריטריונים והטופסולוגיה שמכבידה, כמו שאמרנו, על דרכם של הנזקקים באמת.
ישראל אייכלר: אני אומר את זה כדי להרגיע את מבקרי הפנים שהתנגדו מאוד לחוק נציבי פניות ציבור שרצינו לעשות, שכל מקום יהיה נציב פניות ציבור ואמרו 'לא, לא, זה אנחנו צריכים לעשות את זה'.
ישראל אייכלר: אז אני רוצה להבהיר ברור וחד משמעית, תפקידם של המבקרים חשוב מאוד, הם שומרי הסף מפני הרמאים, תפקידם של נציבי פניות הציבור הוא לעזור לנזקקים הישרים.
ישראל אייכלר: אלה שני דברים שבכלל לא נוגעים, כמובן שהם משיקים זה לזה, אבל הם שני דברים אחרים.
ישראל אייכלר: אני רוצה להביא גמרא במסכת ירושלמי, במסכת פאה פרק ח'.
ישראל אייכלר: פאה היא אחת מהמצוות הסוציאליות ביותר – אדם שעובד בשדה צריך להשאיר לקט, שכחה ופאה לאנשים העניים.
ישראל אייכלר: אז אומרת שם הגמרא, צריכים אנו להחזיק טובה לרמאים שבהם, אנשים שיש להם מה לאכול והם באים לקחת מהשדה את הפאה, שאלמלא הרמאים שבהם היה אחד תובע צדקה מהאדם ולא נותן לו מיד, הוא נענש.
ישראל אייכלר: יש את זה גם במקומות אחרים בחז"ל.
ישראל אייכלר: זאת אומרת שאם אנחנו היינו צריכים לעזור לאנשים מסכנים ורעבים היינו צריכים לעשות הכול בשבילם, את כל הנכסים שלנו היינו צריכים לתת להם.
ישראל אייכלר: היום כשיש רמאים, אז אנחנו נותנים את הפרוטה שאנחנו נותנים, נותנים את מה שאנחנו יכולים ואומרים, 'תראה, הרי אני לא יודע בדיוק מי כן אמיתי ומי לא אמיתי, אז יצאתי ידי חובת מצוות הצדקה'.
ישראל אייכלר: כך אומרת הגמרא.
ישראל אייכלר: ויש סיפור נורא של נחום איש גמזו, שהיה אומר על כל דבר גם זו לטובה, שהוא פעם נענש עונש נורא במחלה נוראה ושאלו אותו 'למה מגיע לך כאלה ייסורים?' אז הוא אמר 'כי פעם אחת הגיע אליי אדם רעב ואמר לי תן לי לאכול, אמרתי לו המתן עד שאוריד את השקים מן החמור ואוציא לך משהו לאכול.
ישראל אייכלר: עד שהספקתי להכין לו את האוכל גווע העני מרעב ומת'.
ישראל אייכלר: תבינו באיזה מצב אנשים חיו.
ישראל אייכלר: אמר נחום איש גמזו, כל הייסורים האלה מגיעים לי כי התעכבתי רגע מלהאכיל את הרעב בדרך'.
ישראל אייכלר: רבותיי, יש לכם תפקיד גדול, מצווה גדולה שאין כמותה במצוות שבין אדם לחברו, להציל עשוקים מיד עושקיהם.
ישראל אייכלר: יש אנשים שהם ממש עשוקים.
ישראל אייכלר: יש בקהלת את העניין של זעקת העשוקים.
ישראל אייכלר: גם העשוקים אל מול הבירוקרטיה, גם עשוקים על ידי ספקי שירות שלא נותנים את השירות כמו שצריך ולפעמים העושקים זה אנחנו בעצמנו שמחוקקים חוקים ותקנות וקריטריונים, כמו שאמרתי, כדי לבלום את הרמאים.
ישראל אייכלר: אבל אם אנחנו מזהים מישהו רעב או נכה או אדם מר נפש, צריך לפתוח לו את כל מנגנוני הבירוקרטיה ולזרז את כל התהליכים ולא לדקדק איתו על קוצו של יו"ד.
ישראל אייכלר: סיפרתי לכם, אני ביקשתי להציע הצעת חוק שתהיה נציבות פניות ציבור בכל משרד ובכל מקום בשירות הציבורי והמנהלת, שלומית, בשעתו עבדה על הניסוח הזה והיה לנו חוק מוכן, נדמה לי שזה כבר הוגש אפילו - - -
<שלומית אבינח: היה כמה פעמים, בסוף הוא עבר אפילו.
<שלומית אבינח: עבר רק טרומית.
ישראל אייכלר: עבר טרומית.
ישראל אייכלר: אבל הייתה התנגדות של מבקרי הפנים שחששו לפרנסתם ומעמדם המקצועי ואמרתי להם ואני אומר גם לכם מה שאמרתי קודם, שתפקידו של מבקר הפנים הוא למנוע שירות ציבורי לרמאים שלא מגיע להם, לשמור מפני שחיתות, לשמור מפני גניבות ושוחד, לתפוס עבירה על החוק, למען ישמעו וייראו, אחרת לא נוכל להתקיים פה.
ישראל אייכלר: אבל תפקידכם הוא הפוך, תפקידם של נציבי פניות הציבור הוא לזהות דווקא את אלה שכן זכאים ומגיע להם ואתם צריכים ללוות אותם ולעזור להם להתגבר על כל המחסומים של אותם שומרי משמרת על בירוקרטיה ודקדוק על קוצו של יו"ד.
ישראל אייכלר: אני רוצה לחרוג מהנוסח שהכנתי ולהגיד שפעם באיזה ועדה נורא כעסתי על איזה שהוא מחסום שהציבו לאנשים בתחום התחבורה.
ישראל אייכלר: אתם יודעים את כל הבעיות עם הרב קו, אז אמרתי שיש שתי שיטות שלטון.
ישראל אייכלר: יש שיטת סטלין, שהיא הייתה שיטה מאוד מאוד יעילה, סטלין אמר, 'מי שפגע בחייל רוסי או מי שפגע באוצר ובאינטרס של המהפכה הבולשביקית, או מעמד העמלים', הם הרי היו נגד הצארים, הם קמו כתנועה חברתית, הקומוניסטית, ולא יודעים מי הוא, אז הוא שאל, 'כמה זמן יש מאז האירוע?' אמרו '15 דקות', 'איך הוא היה נראה?' בנו איזה פרופיל.
ישראל אייכלר: אז הוא אומר 'כל גבר שיכול לרוץ 15 דקות נניח 2 או 3 קילומטר, כל מי שנראה כמוהו, שיילך לסיביר', 'רגע, אבל יש אנשים חפים מפשע, אחד עשה את זה', כדי שלא יהיה אחד שמפריע למהפכה שכולם יישבו בסיביר ומי שצריך גם להרוג אותו.
ישראל אייכלר: השיטה האמריקאית, שהיא שיטה לא טובה, אבל היא הגרועה פחות מהשיטות השלטוניות, אומרת בדיוק הפוך, כל אדם הוא זכאי וחף מפשע ומגיע לו ואסור לפגוע באנשים חפים מפשע אפילו אם הפושע מסתתר בתוכם.
ישראל אייכלר: וגם במס הכנסה בארצות הברית, כך שמעתי, שבארצות הברית, אתם יודעים, מי שנתפס ברצח יכול לצאת יותר קל ממי שנתפס בגניבה ממס הכנסה, שם זה נורא ואיום, אבל כשאדם בא ומגיש דוח מאמינים לו, כי הם יוצאים מתוך הנחה, בארצות הברית של לפני 20 שנה, היום כבר כל העולם התהפך, שהוא אדם ישר.
ישראל אייכלר: אם לא מכבידים עליו במסים שאין הציבור יכול לעמוד בהם אז הוא רוצה לשלם נורמלי, הוא רוצה לישון רגוע.
ישראל אייכלר: לכן הם היו עושים מדגמים, אבל מי שהם תפסו היה רחמנות עליו, למען ישמעו וייראו.
ישראל אייכלר: זה תפקידם של מבקרי פנים.
ישראל אייכלר: אבל אנחנו כנציבי פניות ציבור כבר למדנו שיש דין ויש לפנים משורת הדין.
ישראל אייכלר: מי שלא זכאי, חייבים להקפיד עליו לפי שורת הדין ועל קוצו של יו"ד, אבל חולה או מסכן ואדם זכאי, חייבים להיכנס עימהם לפנים משורת הדין ולא לפחד מהצקצוקים של הטהרנים שמאמינים בחוקי סדום ועמורה.
ישראל אייכלר: ואני אומר לכם שיש חוקים שהם ממש חוקי סדום ועמורה בבירוקרטיה השלטונית, שאנחנו נאלצים או להשלים אותם, או שאנחנו חסרי אונים כלפיהם, דברים שגם הפקידים שעוסקים בהם אומרים שזה לא סביר, אבל חייבים לעשות את זה נגד האורחים הלא קרואים.
ישראל אייכלר: נגד אנשים כאלה צריך להתקיים ככתבם וכלשונם, אבל אנחנו צריכים לחשוב גם על האנשים שכן מגיע להם ואין בידם כסף לעורכי דין גדולים ורואי חשבון או פרוטקציונרים, אין להם מאכרים.
ישראל אייכלר: אתם יודעים למה אני מתכוון?
ישראל אייכלר: יש אנשים שבשביל להגיע לזכות הבסיסית שמגיעה להם צריכים ללכת לאיזה מאכר או עורך דין או מישהו שיעשה את זה בשבילם, כי אחרת יגידו להם 'תלך תבוא' והם לא יגיעו אל הדרך החוקית לתקציב ולקצבה.
ישראל אייכלר: לכן אנחנו, אנשי פניות הציבור, עובדים כאן בשבילם.
ישראל אייכלר: ואני שוב אומר שצריך חוק ברור שמחייב שיהיו נציבי פניות ציבור ובכל מקום שצמוד למנכ"ל שיוכל לטפל בדברים האלה בלי לפגוע במעמדם ובשכרם של שומרי הסף שהם המאבטחים של הקופה הציבורית ואוצר המדינה שהם מבקרי הפנים.
ישראל אייכלר: יש להם תפקיד חשוב מאוד ואני לא מזלזל בו, אנחנו יש לנו תפקיד מהצד השני.
ישראל אייכלר: אני שוב מדגיש מתי התפקיד שלכם.
ישראל אייכלר: מהרגע שהשתכנעתם שלפני
ישראל אייכלר: כם מקרה אמיתי שמגיע לו, התפקיד להוריד מהבירוקרטיה ככל האפשר ולעזור להם מעבר לכללים הנוקשים.
ישראל אייכלר: הדיון הוא הכרה.
ישראל אייכלר: אנחנו רוצים להכיר אחד את השני ולכן אני רוצה לאפשר לכל נציג של כל משרד להגיד בדקה או שתיים, כי יש לנו ברוך ה' קהל גדול, אם יש לו מה להגיד.
ישראל אייכלר: אני מעדיף שאנשים לא יחזרו על מה שכבר אמרו קודם וכל אחד יציג את עצמו ואת המשרד שלו כדי שנוכל לעשות הכרה.
ישראל אייכלר: המפגש הזה, יש בו גם עניין של הוקרה, לא רק הכרה.
ישראל אייכלר: אתם עובדים כל השנים ואנחנו מקבלים את הפניות ומטרטרים אתכם כל השנה ולפעמים יש הבנות ולפעמים יש אי הבנות, אז עכשיו הזמן שאתם תגידו את מה שאתם חושבים.
ישראל אייכלר: אתם יודעים שהוועדה משודרת בערוץ הכנסת וצריך להגיד גם לצופים שמי שיש לו איזה בעיה, או פנייה, יכול לפנות בפקס או במייל, כי לא לכולם יש מייל ולא לכולם יש פקס.
ישראל אייכלר: אילו זכינו והוועדה הייתה ועדה ביצועית, יכולנו לעשות אולי גם בטלפון ואני מקווה שאתם כן תוכלו לעשות בטלפון, אבל אנחנו ועדת כנסת, ועדה פרלמנטרית שאין לה סמכויות ביצוע ולכן בינתיים העניין של הטלפון, ברגע שהאיש התקשר אלינו כדי לספר לנו את סיפורו אנחנו צריכים להעביר את זה אליכם.
ישראל אייכלר: אם אנחנו צריכים להעביר את זה אליכם אנחנו צריכים משהו בכתב, שנדע ברור מה הוא רוצה ולכן אנחנו מקפידים על זה שהפנייה תגיע בכתב, ולא אנונימית.
ישראל אייכלר: מי שרוצה לשלוח מכתבים אנונימיים יכול לעשות מה שהוא רוצה, אנחנו לא ניגע בהם, אפילו לא נקרא אותם.
ישראל אייכלר: אבל מכתב עם שם וכתובת אפשר לשלוח ב-02-6408931 והפקס עובד 24 שעות ביממה, חוץ משבתות.
ישראל אייכלר: המייל, למי שרוצה, תרשמו, .
ישראל אייכלר: אני מאחל לכם דיון פורה.
ישראל אייכלר: המנהלת אומרת שהועבר דף קשר בין כל הנציגים למילוי, כל אחד יוכל למלא את הפרטים שלו, שנוכל להגיע אליו ולעבוד איתו במשך כל ימות השנה.
ישראל אייכלר: ועכשיו סדר הדוברים לפי הישיבה?
<שלומית אבינח: שמכל ארגון ידבר נציג אחד, שיסביר במה עוסקים ואיך פונים אליו.
ישראל אייכלר: נתחיל מימין.
<עינב הכט אמיר: שלום, אני עינב, אני מנהלת היחידה לפניות הציבור בבנק ישראל.
<עינב הכט אמיר: אנחנו מבררים תלונות לפי חוק הבנקאות על תאגידים בנקיים, בנקים וחברות כרטיסי אשראי.
<עינב הכט אמיר: פונים אלינו בכתב, כ-6,000 פניות בשנה, וגם למעלה מ-20,000 טלפון למענה, הכוונה ומתן הדרכה בטלפון.
<עינב הכט אמיר: יש לנו יחידה ייעודית שיש בה גם עורכי דין, גם כלכלנים.
<עינב הכט אמיר: בשנה האחרונה הפיקוח על הבנקים פעל כדי להוציא הוראה חדשה שלפיה בכל תאגיד בנקאי יהיה נציב תלונות ציבור והוא יהיה גם כפוף למנכ"ל או למשנה למנכ"ל, חבר הנהלה בתוך התאגיד הבנקאי, כך שהרמנו ו - - -
ישראל אייכלר: וזה מבוצע בבנקים?
<עינב הכט אמיר: וזה מבוצע בתאגידים הבנקאיים, אנחנו בקשר עם הנציבים.
<עינב הכט אמיר: במסגרת הזאת אנחנו גם - - -
<שלומית אבינח: אם תוכלי להעביר לוועדה את השמות והתפקידים, כי אני לא יודעת על זה.
<עינב הכט אמיר: בשמחה, אנחנו נעביר.
<עינב הכט אמיר: מעבר לזה אנחנו גם מבקשים מהפונים אלינו לנסות קודם כל למצות את התהליך מול התאגידים הבנקאיים, מול אותו נציב, והרבה פעמים רואים שהפניות נפתרות כבר בשלב שהנציב מתערב ואם יש צורך אז אנחנו ערכאה נוספת לערעורים.
<עינב הכט אמיר: אני מברכת על המפגש ועל ההיכרות ועל הדברים של חבר הכנסת אייכלר.
ישראל אייכלר: ומה שאמרת עכשיו, שעצם הפנייה שלכם גורמת לפעמים שהדבר ייפתר בין הצרכן לבנק, זה אחד הדברים והסודות הגדולים של הכוח של פניות ציבור בכלל וגם של הוועדה שלנו.
ישראל אייכלר: כי ברגע שאנחנו פונים אל גוף מסוים אז הוא כבר צריך להכין תשובה, כשהוא צריך להכין תשובה הוא לפעמים אומר שהפונה צודק אז הוא סוגר את זה בינו ובינו והיה זה שכרנו.
<אסתר בן חיים: שלום.
<אסתר בן חיים: שמי ד"ר אסתר בן חיים ואני נציבת קבילות לחוק ביטוח בריאות ממלכתי במשרד הבריאות.
<אסתר בן חיים: אני חושבת שאני התברכתי באמת שכל הנושא של נציבת קבילות הציבור מוסדר בחוק.