GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שלומית אבינח: זה אתה אומר כאיש תקשורת לשעבר.
ישראל אייכלר: כן, מבחינה מקצועית.
<אפרת אורבך: אני מנהלת אגף פניות ציבור במשרד הפנים.
<אפרת אורבך: אנחנו מטפלים בכ-5,000 פניות ציבור בשנה, בעיקר פניות, אנחנו לא כל כך מטפלים בתלונות, במידה שיש אנחנו מעבירים אותן לגורמי המקצוע הרלוונטיים אצלנו במשרד ואנחנו מטפלים במידע בתחום השלטון המקומי.
ישראל אייכלר: אוה, תחום תכנון ובנייה גם אתם עונים?
<שלומית אבינח: לא, זה עבר לאוצר.
<שלומית אבינח: יש פה נציג של תחום הבנייה.
ישראל אייכלר: יש לכם מזל, כי רוב התלונות בטח בתכנון ובנייה, לא?
<אפרת אורבך: משרד הפנים זה המשרד היחידי שרק עושה דיאטה, הוא מתכווץ.
ישראל אייכלר: הוא מתכווץ.
ישראל אייכלר: בימי ד"ר בורג הוא היה משרד הפנים והמשטרה.
<אפרת אורבך: והכבאות וההצלה ורשות האוכלוסין.
ישראל אייכלר: והיום עושים לו דיאטה.
<אפרת אורבך: דיאטה רצינית.
<אפרת אורבך: רציתי לתמוך בהצעה שמוצעת כאן לחקיקה בתחום פניות הציבור.
<אפרת אורבך: אני חושבת שחוק חופש המידע נתן זריקת עידוד לכל הגופים הציבוריים והעסקיים במדינה לענות לאנשים שפונים בגלל שיש חוק.
<אפרת אורבך: אני מרגישה, מהצד של מי שמטפל בפניות של אזרחים שלא נענו על ידי הרשויות המקומיות ולכן הגיעו למשרד הפנים, שלו היה חוק כזה זה היה מגדיר בצורה ברורה מה החובות, מה הדד ליין, איך צריך לענות, מתי צריך לענות, אז כולנו היו לנו כוחות עבודה וטוב שכך.
ישראל אייכלר: אולי היועצת המשפטית תכין לנו איזה נוסח לחוק כזה שיכלול את כל הדברים?
ישראל אייכלר: על בסיס החוק שכבר הצענו בשעתו.
ישראל אייכלר: אני גם הצעתי את זה.
<אפרת אורבך: אני רק רוצה לציין שבעקבות זה שאין חוק פניות ציבור לפחות בתחום שבו אנחנו עוסקים, בתחום השלטון המקומי, לא לכל הרשויות המקומיות יש בכלל ממונה פניות ציבור.
<שלומית אבינח: יש ו/או, עשו תיקון בחוק הביקורת הפנימית.
<ורד קירו-זילברמן: אבל יש חוק לגבי רשויות מקומיות שמדבר על נציב תלונות ציבור.
<אפרת אורבך: אבל היום הם מתייחסים לחוק חופש המידע ופניות ציבור פחות.
<אפרת אורבך: לחקיקה יש תועלת.
ישראל אייכלר: אז אולי צריך לתקן את הדבר הזה.
<יפתח לינדנר: אני מנהל מחלקת פניות הציבור בחברת הוט.
<יפתח לינדנר: אנחנו מתעסקים בכל העולם הזה של פניות כתובת, תקשורת כתובה, הן פניות פנימיות שמגיעות בתוך החברה והן פניות גורמי צרכנות ורגולציה.
<יפתח לינדנר: לגבי הערת הביניים שהייתה, אנחנו נמצאים בקשר ישיר - - -
ישראל אייכלר: מה הייתה הערת הביניים?
ישראל אייכלר: לא שמעתי.
<יפתח לינדנר: היה איזה שהוא גל באוויר, אבל - - -
ישראל אייכלר: אה, כי כנראה שכולם שולחים לכם מכתבי תודה.
<שלומית אבינח: גם הוועדה שלחה.
<יפתח לינדנר: אגב גם מכתבי תודה.
<יפתח לינדנר: לי חשוב לציין משהו אחד, אנחנו נמצאים בקשר ישיר עם גורמי הצרכנות והרגולציה שלנו.
<יפתח לינדנר: גם הגב' מירב שטרוסברג שנמצאת כאן וגם הגב' דולי דדון ושתיהן יוכלו להעיד על ירידה מאוד דרמטית שהייתה בשנה האחרונה למחלקת פניות הציבור של חברת הוט, ירידה תלולה בתלונות.
<יפתח לינדנר: מעבר לזה זמני המענה הממוצעים שלנו עומדים על סדר גודל של בין 4 ל-4 ימי עסקים, למרות שהרישיון בפועל מחייב אותנו ל-14 יום.
<יפתח לינדנר: אני מזמין את כלל הציבור שצופה בנו לפנות אלינו, או דרך כוכבית 6900, או דרך פקס של פניות הציבור, 077-7078282.
<יפתח לינדנר: יכולים כמובן גם לפנות דרך האתר שלנו, יש לנו את המייל שלנו, שזה והם יקבלו מענה.
ישראל אייכלר: כוכבית 6900 למי שיש לו פנייה בנושא הוט.
<יפתח לינדנר: כוכבית 6900 זה שירות הלקוחות, מעבר לזה יש לנו גם את פניות הציבור שלנו.
ישראל אייכלר: לא, אני רוצה של פניות הציבור.
<יפתח לינדנר: פניות הציבור, אז אמרתי, אפשר או דרך האתר שלנו, דרך צור קשר, או דרך , או בפקס שציינתי אותו, שזה 077-7078282.
ישראל אייכלר: נעבור הלאה.
<נורית יצחק: שלום.
<נורית יצחק: שמי נורית יצחק, אני מנהלת את האגף לפניות הציבור במוסד לביטוח לאומי.
ישראל אייכלר: יש לך עוד הרבה ותק מהימים שהייתי יושב ראש ועדה לפניות הציבור, כמה קדנציות קודמות.
<שלומית אבינח: אני חושבת שהיא היחידה.
ישראל אייכלר: נעזרנו רבות.
ישראל אייכלר: ביטוח לאומי הוא משרד שיש הרבה הרבה פניות ציבור, כי יש הרבה בין הצודק והלא צודק, כי הם הרבה אנשים, אז אנחנו מברכים לשמוע את הגב' נורית יצחק.
<נורית יצחק: ציבור הלקוחות שלנו הוא כל תושבי מדינת ישראל והאינטראקציה שלנו עם כלל תושבי המדינה היא אמנם לא יומיומית אבל כל אזרח במדינה נזקק לשירות של הביטוח הלאומי באופן ישיר, לפחות מספר פעמים במהלך החיים שלנו.
<נורית יצחק: אנחנו משלמים למעלה מ-70 מיליארד שקלים בשנה בקצבאות לאזרחי מדינת ישראל, יש לנו למעלה מ-10 מיליון אינטראקציות של שירות בשנה במגוון ערוצי השירות של ביטוח לאומי.
<נורית יצחק: האגף לפניות הציבור מטפל בתלונות, בהשגות, בעררים על החלטות, דהיינו גם תלונות על ההתנהלות של ביטוח לאומי בכל מגוון הפעילויות שלו מול האזרחים, בין אם מדובר בתלונות שיש להן אופי של עניין אישי וישיר של מי שמתלונן ובין אם זה תלונות על תפקודו הכללי של ביטוח לאומי, וכמובן עררים והשגות על ההחלטות של פקידי התביעות שלנו בתביעות השונות, על החלטות של פקידי הגבייה והביטוח בקביעת מעמד, בגביית דמי ביטוח מהציבור וכמובן גם בקשות שונות להפחתת קנסות, לביטול חובות וכדומה.
<נורית יצחק: מטבע הדברים יש הרבה תלונות, הרבה פניות.
<נורית יצחק: מאחר שמדובר באמת בנקודות השקה שנובעות ממצבים של מצוקה של המבוטח, השירות שאנחנו נותנים ניתן בדרך כלל לאוכלוסייה שיש לה מצוקה בין רפואית ובין אם כלכלית ובין אם משולבת רפואית וכלכלית.
<נורית יצחק: אנחנו עובדים על פי מערכת חקיקה מאוד מסועפת, מאוד מורכבת, חקיקה - - -
ישראל אייכלר: מאוד נוקשה.
<נורית יצחק: עם מעט מאוד שיקול דעת.
ישראל אייכלר: מה שאת אומרת, מעט מאוד שיקול דעת, בעיניי זה מדי נוקשה.
ישראל אייכלר: לא יכול להיות שביטוח לאומי יתייחס לכל האזרחים כגנבים, אלא אם הוכח אחרת.
ישראל אייכלר: בא נכה, את מכירה את הסיפורים מכל התלונות.
ישראל אייכלר: צריך שהחוקים האלה יהיו, כדי שמי שרמאי לא יוכל לקבל את הכסף של העניים והנזקקים והחולים שצריכים, אבל כשיש לפעמים נכה שצריך רכב כזה, או רכב אחר ואנחנו צריכים להתכתב עם ביטוח לאומי אם זה יהיה ניסן כזה או ניסן כזה, ממש סבל של אנשים עם ילדים.
ישראל אייכלר: צריך שיהיה איך נקרא לזה?
ישראל אייכלר: איזה שהיא פרשנות יותר גמישה במקרים שאתם מזהים שהאיש צודק, שהאיש חולה, לא שהוא רוצה לרמות.
<נורית יצחק: אנחנו עושים את זה במקרים שזה מתאפשר לנו.
<נורית יצחק: כפי שאתה יודע החקיקה מגיעה מפה, מבית המחוקקים ואם המחוקק ייתן לנו, במקומות שהוא נותן לנו את שיקול הדעת אנחנו משתמשים בו, במקום שהשר בתקנות שהוא קובע נותן לנו את שיקול הדעת אנחנו משתמשים בו.
<נורית יצחק: במקרים שאנחנו לא יכולים להשתמש אנחנו לא יכולים להשתמש, אבל אז באמצעות פניות הציבור, וגם באמצעות עבודה של גופים אחרים במוסד, אנחנו פועלים להרחבת זכויות בתקנות ובחקיקה.
<נורית יצחק: בכל מקרה שאנחנו רואים שיש עוולות בתוך החקיקה ושיש צורך ליצור שוויון בין קבוצות שונות שלא שוות היום בחקיקה מבחינת הזכויות שלהן, או להרחיב זכויות של קבוצות נוספות אנחנו למדים על זה, הן דרך הטיפול בתלונות ובהשגות והן בדרכים אחרות.
<נורית יצחק: לפעמים זה מגיע גם מפניות מחברי כנסת וגורמי ציבור שונים ואז אנחנו פועלים מתוך המוסד להרחבת זכויות.
<נורית יצחק: אבל, שוב, מאחר שמדובר בהיקפים מאוד מאוד גדולים, אתה לא מרחיב לאדם מסוים - - -
ישראל אייכלר: לכול יש השלכות רוחב, אני מכיר את הנושא.
<נורית יצחק: יש לזה השלכות תקציביות מאוד גדולות ואז אנחנו הרבה פעמים מציעים, אבל זה נעצר במקומות אחרים מחוץ לביטוח הלאומי.
ישראל אייכלר: האוצר, כשאתה מגיע עם משהו שהוא מבין שצריך לעשות את זה, אז הוא אומר 'אבל יש לזה השלכות רוחביות, כי אם אני אתן פה אני אצטרך לפרוץ את כל מסגרת התקציב', והגירעון וה-OECD והנכה הזה הרס את כל הכלכלה במדינת ישראל.
ישראל אייכלר: אני גם חבר בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כך שאני מכיר את הנושא גם מהצד הזה.
ישראל אייכלר: אם יש לכם באמת - - -
<קריאה: יש גם את הבעיה של היידוע של הזכויות, שזה חלק - - -
ישראל אייכלר: כן, היידוע וזה, הגב' נורית יצחק יכולה לתת את התשובות.
<נורית יצחק: יש לנו מרכז מידע שנותן מענה טלפוני.
ישראל אייכלר: כן, עם המענים אין לי בעיה, יש לי בעיה אחרת, במה שאמרת קודם, שאתם מדי מוכוונים עם תקנות מדי נוקשות.
ישראל אייכלר: יכול להיות שאם יש לכם ואם את רואה משהו ואם אנחנו רואים משהו שיש הרבה תלונות על הנקודה הזו, בואו נעלה את זה לוועדת העבודה והרווחה שישונו התקנות.
<שלומית אבינח: עשינו את זה עם השר"מ לילד הנכה, הגדלנו את הקצבה.
<שלומית אבינח: עשינו את זה כמה פעמים.
<נורית יצחק: זה נעשה כל הזמן.
<נורית יצחק: יש לביטוח הלאומי הצעות מוכנות לתיקוני חקיקה, לשינויים בתקנות.
<שלומית אבינח: עשינו את זה כמה פעמים בזכות הוועדה.
<נורית יצחק: ההצעות מפורסמות באתר של ביטוח לאומי ואנחנו מנסים כל הזמן לקדם תיקונים ושינויים במטרה להרחיב זכויות.
<נורית יצחק: זאת אומרת מעבר לפעילות שאנחנו עושים למיצוי זכויות על פי מערכת החקיקה הקיימת אנחנו גם לומדים מתוך מה שאנחנו רואים מהשטח ומציעים לשנות.
ישראל אייכלר: מגישים את זה לוועדת העבודה והרווחה?
<נורית יצחק: בהחלט.
<נורית יצחק: כמובן זה עובר כמה מנגנונים, יש לנו - - -
<שלומית אבינח: הקצבה לילד נכה זו באמת דוגמה שהתחילה מהוועדה וזה הגיע לידי מיצוי בוועדת העבודה והרווחה.
<נורית יצחק: נכון.
<נורית יצחק: בקצבאות ילד נכה נעשו כמה רפורמות.
ישראל אייכלר: אולי תפרטי, שהצופים יידעו על מה את מדברת.
<שלומית אבינח: נורית, את רוצה לפרט?
<נורית יצחק: אני לא יודעת לומר מה קורה כיום, אבל בקצבת ילד נכה יש רפורמות אחת לכמה שנים.
<נורית יצחק: גם בזכות הוועדה.
<שלומית אבינח: לא, זה בזכות הוועדה.
ישראל אייכלר: אנחנו לא יודעים על מה מדובר.
<שלומית אבינח: הוועדה קיבלה הרבה פניות מהורים לילדים נכים שלא זכאים לקצבת שר"מ.
<שלומית אבינח: ילד נכה במדינה נחשב מגיל 18, זה מבחינת החוק, כלומר לא נקבעת לו קצבת נכות קבועה ובגלל זה הילדים לא היו זכאים לקצבת שר"מ, כלומר ההורים היו צריכים להיות העוזרים והעובדים הסיעודיים של הילדים שלהם והעסקת עובד זר עולה המון כסף וההורים דרשו לפחות אם לא קצבת שר"מ, כמו שמקבלים מעל גיל 18, שיקבלו איזה שהיא הגדלה בקצבת ילד נכה.
<שלומית אבינח: היו המון דיונים בוועדה, שהורים באו וסיפרו כמה קשה הטיפול בילד בבית ואם הם מוציאים את הילד למוסד אז העלות למדינה היא הרבה הרבה יותר גבוהה.
<שלומית אבינח: נעשו תחשיבים שהוצאת הילד למוסד היא הרבה יותר גבוהה.
<שלומית אבינח: בזכות דוד אזולאי, שהיה יושב ראש הוועדה, כלומר זה התחיל בראשות אורי מקלב, דוד אזולאי קידם את זה ובזכות שר הרווחה כחלון שונו הקריטריונים והוגדרו 5,000 המשפחות שבהן הילדים עם נכות הכי קשה והם קיבלו קצבת ילד נכה מוגדלת וזה פשוט בשיתוף פעולה של הוועדה.
<נורית יצחק: נכון, זה כבר מבוצע.
ישראל אייכלר: לכן אני מציע שנשב ביחד עם האנשים המקצועיים אצלכם, גם עם אנשי הוועדה שלנו, אם יש הצעה ספציפית שאפשר לתקן בוועדת העבודה והרווחה - - - אני רוצה לציין שהכנסת, כמה שמדברים עליה רעות ויש לפעמים מצבים שזה מוצדק, בעניינים סוציאליים, ענייני רווחה וענייני הומניות, רוב החוקים שמוגשים, אם האוצר לא מתנגד, רוב חברי הכנסת תומכים וזה עובר פה אחד.
ישראל אייכלר: כמעט אין חוקים שעוברים פה אחד מלבד החוקים הסוציאליים.
ישראל אייכלר: כך שצריך לנצל את העובדה הזאת ולקדם את הדברים האלה ואז גם האוצר, אמרת שכחלון היה שר הרווחה, אז היום כשהוא שר האוצר בעזרת ה' הוא יהיה גם קשוב.
<שלומית אבינח: בטי, אתה רוצה לחזור לבטי?
<בתיה כהן: אני ממונה על פניות הציבור של רשות האכיפה והגבייה, שזה כולל את ההוצאה לפועל והמרכז לגביית קנסות.
<בתיה כהן: למי שלא יודע, רשות האכיפה והגבייה הופרדה מהנהלת בתי המשפט לפני חמש שנים ומאז חוללה מהפכת שירות בכל מה שקשור בהוצאה לפועל וגם במרכז לגביית קנסות.
<בתיה כהן: הוצאה לפועל מכילה בתוכה אוכלוסייה מאוד מגוונת שהיא גם זוכים, גם חייבים, גם צדדי ג', מגיעים באמת מכל הקשת הרחבה של הציבור והתפקיד שלנו הוא לשמור על הזכויות של הזוכה לגבות את החובות שלו מצד אחד ומצד שני זה לשמור על הזכויות של החייבים ולדאוג לצרכים שלהם במקום שהם צריכים.
<בתיה כהן: הרשות שינתה חוקים, אני חושבת שזה אחד המשרדים שעשו מהפכת חקיקה במדינה והמשרד הזה עשה שינויים מהפכניים מבחינת שירות מתוך חשיבה שבאמת האזרח מתקשה והדבר הראשון הוא הנגשת השירות.
<בתיה כהן: אנשים לא יודעים איך מגיעים, איך מטפלים בבעיות שלהם ולפעמים זה ניתן לפתרון בדרכים הרבה יותר קצרות ממה שהיה ניתן בעבר.
<בתיה כהן: היא גם הקימה הרבה יחידות שבאמת התפקיד שלהם היה לטפל בקבוצה מסוימת מתוך מטרה והבנה שצריך לקדם את השירות במקום הזה, כי יש בו רגישות, כמו בתיקי מזונות, כמו במסלול המקוצר, כמו לפתוח מסלול ייעודי שהמטרה שלו היא לא להגיע עם עורך דין כדי לממש צ'ק עד סכום של 10,000 שקל, אלא אתה מגיע אלינו ואנחנו עשינו עבורך את כל השירות עד לגביית החוק.
ישראל אייכלר: היה לנו בשבוע שעבר מקרה של אדם שצריך לעבור ניתוח ראש והוא משועבד למשכנתאות ודברים כאלה והשופט נתן איזה ערבות מאוד גבוהה ששני אנשים יערבו והם מרוויחים כך וכך והוא לא יכול היה לצאת והוועדה פנתה, אני מניח אליכם, והשופט הוריד את זה, שהערבים יוכלו להיות בעלי הכנסה של 7,000 שקל במקום של 10,000 או 12,000 וזה עזר לו מאוד.
ישראל אייכלר: בזכות זה הוא קיבל את הערבים והוא יכול לצאת לניתוח.
ישראל אייכלר: זאת אומרת לפעמים יש דברים שהם ממש הצלת חיים.
<בתיה כהן: צריך לזכור דבר אחד, שהוצאה לפועל היא רשות שהיא גם רשות מחוקקת, מקבלת מכוח חקיקה את היישומים, וגם את החלק המנהלי, שאנחנו כעובדי מינהל, אנחנו רואים את הדברים וצריכים להעביר אותם בדרך כזו.
<בתיה כהן: לנו אסור להתערב בהחלטות שיפוטיות.
ישראל אייכלר: אבל אם יש לב במקום הזה אז אפשר להגיע לאיזה שהם הישגים.
<בתיה כהן: בדיוק.
<בתיה כהן: מכוח ההבנה של הדברים אתה בהחלט יכול להיכנס לתוך הסיטואציות ולהבין שיש פה מקום לסייע.
<בתיה כהן: אני חושבת שכל עמיתיי וחבריי לעבודה עושים את זה בכל הזדמנות.
ישראל אייכלר: איך אפשר להגיע אליכם?
<בתיה כהן: אלינו אפשר להגיע דרך אתר הרשות, יש לנו אתר מצוין עם מידע רחב, דרך הלינק של פניות הציבור אפשר להגיע אלינו.
<בתיה כהן: אנחנו נותנים מענה - - -
<שלומית אבינח: תני את זה בשידור.
ישראל אייכלר: מה הכתובת?
ישראל אייכלר: איזה כוכבית, איזה טלפון או איזה משהו.
<בתיה כהן: האתר של רשות האכיפה והגבייה, לא צריך מעבר לזה, זה קופץ ראשון במסכים.
<בתיה כהן: אפשר להגיע אלינו גם דרך הפקס 02-5084130, פניות הציבור אצלנו מטפלת בכל פנייה שניתן לתת בה מענה ואם אנחנו רואים שיש מקום, אפרופו דיברת על הגבול בין רמאים לבין זכאים, אז אנחנו באמת עושים את ההבחנה ואיפה שניתן לעזור אנחנו המקום לעזור.
<בתיה כהן: המקום שלנו הוא שליחות וכל מי שחושב שהוא צריך את העזרה אנחנו שם בשביל זה.
ישראל אייכלר: אני חוזר על מספר הפקס, כי לא כל האנשים, בפרט האנשים שאתם מטפלים בהם יש להם אפשרות להגיע לכתובת מייל ודברים כאלה, אז זה 02-5084130, זה הפקס שאתם יכולים לפנות מעבר לכתובת באתר.
<שלומית אבינח: שיכון ועמידר.
<אפרת בן יהודה: אני מנהלת תחום תכניות סיוע במשרד.
<אפרת בן יהודה: אני מחליפה את בת שבע גורדון שהיא הממונה על פניות הציבור, נבצר ממנה להגיע.
<אפרת בן יהודה: אנחנו מטפלים בכ-7,000 פניות כתובות בשנה, יש לנו עוד אלפי פניות טלפוניות.
<אפרת בן יהודה: יש את האתר כמובן , יש לנו פקס 02-5847530 ויש את המענה הטלפוני שהוא נועד למי שכבר מטופל בתוך המשרד, זה כוכבית 5442.
<אפרת בן יהודה: אנחנו בעיקר עוסקים בפניות בנושאי תכניות הסיוע של המשרד, דיור ציבורי, משכנתאות, סיוע בשכר דירה ומסלולי השיווק עכשיו לדיור מוזל, מחיר למשתכן, מחיר מטרה.
<אפרת בן יהודה: אנחנו גם מקבלים פניות בנושאים אחרים של המשרד, אבל לשם אנחנו בעיקר מנווטים לגורמים המקצועיים.
<אפרת בן יהודה: אם אנחנו מזהים טיפול לקוי אנחנו מטפלים בלאקונה, גם ברמת המיקרו וגם ברמת המקרו.
ישראל אייכלר: הלאקונה הגדולה ביותר שפעם, המשכנתאות של משרד השיכון היו הרבה יותר זולות מאשר הבנקים ואז כולנו קנינו דירות והיו לנו דירות, היום קם דור שלא יגיע אף פעם לדיור כי המשכנתאות בבנקים יותר זולות מאשר המשכנתאות של משרד השיכון.
<אפרת בן יהודה: יש היום עבודה על זה מול משרד האוצר, אנחנו עובדים על להפחית את ה - - -
ישראל אייכלר: אוה, זה הדבר הכי חשוב לעשות.
ישראל אייכלר: אז תגידי עוד פעם את הכתובת של האתר.
<אפרת בן יהודה: של האתר, , זה האתר שלנו.
<אפרת בן יהודה: יש לנו כפתור ייעודי לפניות הציבור, אפשר לפנות שם.
<אפרת בן יהודה: כמו הפקס שנתתי.
ישראל אייכלר: אז אני מאוד מודה לך.
ישראל אייכלר: עכשיו נותרו לנו כמו 10 דקות בשידור.
<שלומית אבינח: אנחנו נמשיך מעבר לשידור.
ישראל אייכלר: הדיון יימשך, אבל מי שרוצה שהצופים ישמעו אותו ויראו אותו אז צריך לקצר, כל אחד דקה מקסימום.
<ריקי קופמן: אני נציבת תלונות הציבור של חברת עמידר.
<ריקי קופמן: אנחנו בעצם הזרוע המבצעת של משרד הבינוי.
<ריקי קופמן: אנחנו מטפלים בנכסים, מנהלים נכסים, מטפלים גם בלקוחות שמבקשים סיוע בשכר דירה.
<ריקי קופמן: השוני אצלנו שהלקוחות שלנו, אפשר לקרוא לזה במרכאות לקוחות שבויים, זה לא לקוח שמתלונן ואחר כך לא רואים אותו, אלא זה לקוח שאנחנו כל הזמן בקשר איתו ואנחנו מטפלים בצורה מאוד מאוד מגוונת.
<ריקי קופמן: למרות שזה רק גבייה והחזקה של הנכס, גביית שכר דירה והחזקה, אבל הקשר הוא מעבר לניהול הרגיל של הנכס.
<ריקי קופמן: לכן אנחנו משתדלים לתת ולשפר את איכות החיים כמה שאנחנו יכולים וקשובים לבעיות שלהם ולתלונות.
<ריקי קופמן: כמובן שיש תלונות, ארגון בלי תלונות הוא לא ארגון קיים ואנחנו משתדלים באמת עם מלוא החמלה ומלוא האפשרויות שלנו מנסים לעשות הכול.
<ריקי קופמן: מלווים את הדייר עד לאפשרויות שיש בעמידר והולכים איתו יד ביד גם לוועדות חריגים, גם למשרדים אחרים.
<ריקי קופמן: יש לנו מוקד שאנחנו מחויבים לתת שירות תוך 48 שעות.
<ריקי קופמן: המוקד כוכבית 6266.
<ריקי קופמן: זה לבעיות תחזוקה וגם שאלות בנושאי גבייה ומידע.
ישראל אייכלר: פנייה ושכר וכל הדברים האלה.
ישראל אייכלר: אני רוצה להגיד לך שאני זומם, ממש זומם ויוזם שעמידר תהפוך ממה שפירטת פה לחברה, חברות דומות, שיבנו אלפי אלפי חדרים בתמ"א 38, כי הקבלנים לא רוצים לעשות את זה.
ישראל אייכלר: זה יכול להיות פתרון, גם מיגון, גם לשעת מלחמה במוכנות העורף, גם לרעידות אדמה וגם להגדלת המרחב הדירתי.
ישראל אייכלר: היות שלקבלנים לפי החוקים הקיימים לא היה כדאי לעשות את זה פניתי לכל הגורמים ואני רוצה לפנות הלאה ולעשות לחץ ציבורי, שעמידר ועמיגור וכל החברות הממשלתיות האלה ייקחו את זה ליד שלהם ואז יהיה לך המון המון עבודה אבל יהיה לך סיפוק שאת לא עוסקת רק באנשים שקיימים, אלא בעוד אלפי אנשים שתהיה להם רווחה.
ישראל אייכלר: אני חושב שהמדינה חייבת לקחת על עצמה שוב אחריות על העניין הזה.
ישראל אייכלר: אמנם לא עושים בנייה ציבורית היום, כפי שעשו פעם בשנות העלייה, אבל לחזק את המבנים ולחזק את המשפחה ולמנוע בעיות בעורף וסיכונים שאני לא רוצה לפרט אותם כאן, שיש היום בכל רחבי הארץ, אולי לחברה שלכם תהיה עדנה.
ישראל אייכלר: במקום שהכסף של מכירת הדירות יילך לסוכנות היהודית ולמשקיעים בחוץ לארץ של הסוכנות, אז הכסף יילך - - -
<ריקי קופמן: לא, זה עמיגור, אנחנו עמידר.
ישראל אייכלר: כן, אבל גם החברה הזאת וגם החברה הזאת, ששתי החברות האלה ייקחו אחריות לעשות את כל תמ"א 38.
ישראל אייכלר: זה אמנם יוזמה אחת גדולה - --
<ריקי קופמן: החברה שלנו תשמח מאוד - - -
ישראל אייכלר: אני יודע, כולם רוצים לעשות את זה, אבל אין מי שיחבר את זה.
ישראל אייכלר: אז תודה רבה.
<ריקי קופמן: אז אנחנו נראה אצלך דלת פתוחה.
ישראל אייכלר: כן, אצלנו בעזרת ה', אמרנו שהוועדה הזאת היא הוועדה הכי פתוחה לכל אזרח בישראל, בלי שום הבדל.
<דוד רגב: אני משמש כנציג פניות הציבור של הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו, שזה אומר שאני מקבל פניות, אני לא אוהב את המילה תלונות, אז מאז שנכנסתי לתפקיד אני קורא לזה פניות, אני חושב שזה קצת יותר מחבק, פניות על מה שמשודר בערוצים 2 ו-10 ו-16 תחנות הרדיו האזוריות, זאת אומרת כל מה שלמעשה אתם רואים בטלוויזיה ושומעים ברדיו.
<דוד רגב: לסבר את אוזניכם, רק בימים האחרונים אנחנו עומדים על בערך 100 תלונות רק על מה ששודר בהקשר לאירועי הטרור האחרונים, כמו הסרטונים למיניהם, או הבעת דעות.
ישראל אייכלר: דיברנו על זה במליאה אתמול.
ישראל אייכלר: היה דיון ואני דיברתי על זה.
ישראל אייכלר: אחד הדברים המשחיתים ביותר את נפשנו, לא את נפש אנשי דאע"ש ואחרים, את הנפש שלנו, זה סרטוני הזוועה של האכזריות, גם של דאע"ש וגם כל מעשי האכזריות, שזה חשוף בסרטון כזה.
ישראל אייכלר: זה גורם לכך שבפעם הראשונה אנחנו מזועזעים, פעם שנייה כבר סקרנים, פעם שלישית מתמכרים.
<דוד רגב: כן, הנושא הזה ראוי לדיון מעמיק, בהחלט, האם להראות או לא להראות, יש פה המון אלמנטים כמו חופש הביטוי וכו'.
<דוד רגב: אז אני רוצה להגיד בכמה מילים על התפקיד שלי, איך אני רואה אותו.
<דוד רגב: אני למעשה בונה אותו על שלוש רגליים, רגל אחת זו הרגל של ההנגשה.
<דוד רגב: כשהדגש הוא על הנגשה לכלל האוכלוסייה, לכלל הציבור, ודגש לאוכלוסיות מיוחדות, פריפריה, ילדים בעיקר, ואחד הפרויקטים שאני יזמתי בעניין הזה, ואני מלווה אותו בהתנדבות מלאה, זה נציבות שיוצאת אל הציבור, נציבות יוזמתית, במסגרת זו אני מרצה בבתי ספר על צפייה ביקורתית בתכנים, ממש עובר בבתי ספר ברחבי הארץ ומרצה להם על צפייה ביקורתית בתכנים ומחנך אותם קצת לצפייה ביקורתית לתכנים.
<דוד רגב: הרגל השנייה היא תגובתיות, כשהתגובה שאני נותן לפונה היא תגובה לא רק של 'אתה צודק' או 'לא צודק', אלא ממש לפרט ולנמק את הדברים.
<דוד רגב: במקרה הצורך אני גם מתקשר לחלק מהפונים ומסביר להם את עמדתי.
<דוד רגב: הרגל השלישית היא האפקטיביות, כשהמטרה היא להגיע, כשהפנייה היא מוצדקת, לאיזה שהוא מתן מענה שהוא יותר אפקטיבי מאשר 'תלונתך צודקת', ואני עושה את זה בכמה וכמה דברים, בין היתר למשל באמצעות גישור בין הפונים לזכיינים.
<דוד רגב: בשנה האחרונה קיבלנו כ-5,000 תלונות.
<דוד רגב: המגמה היא מגמת עלייה, יותר ויותר אנשים לא אוהבים את מה שהם רואים, או - - -
ישראל אייכלר: העם נגד תקשורת עוינת.
ישראל אייכלר: זה מתברר כעובדה מציאותית.
<דוד רגב: האם התקשורת עוינת?
ישראל אייכלר: לא, העם נגד תקשורת עוינת.
<דוד רגב: יש דברים שהם לא באמת לא ראויים ואנחנו מטפלים בהם, יש נושאים של אלימות ואלימות מילולית ו - - -
ישראל אייכלר: כן, חוסר הגינות.
<דוד רגב: ומיניות ודברים שהם בהחלט מטופלים.
<דוד רגב: צריך גם להיות הגון, לזכותם של הזכיינים ייאמר שבהרבה מקרים הם גם קשובים והם מתקנים דברים שראוי לתקן.
<דוד רגב: איך פונים אלינו?
<דוד רגב: דרך אתר הרשות השנייה, יש טופס מקוון של הנציבות, אפשרות שנייה היא בדואר, במכתב, בית הדפוס 20, גבעת שאול, ירושלים, ואפשרות שלישית בפקס, 02-6556299.
<דוד רגב: רוב הציבור בדרך כלל פונה דרך אתר האינטרנט, דרך הטופס המקוון ואנחנו כל הזמן פועלים בלמצוא עוד דרכים להגיע לציבור.
ישראל אייכלר: יש דרך טלפונית להגיע אליכם?
<דוד רגב: לא, כי אם נדבר עם כל אחד, אני חושב שאצל רוב חבריי פה אני לא יודע אם זה קיים - - -
ישראל אייכלר: לא, יש מקומות שזה יותר מתאים.
ישראל אייכלר: פה זה יותר חשוב שיכתבו את התלונה בבירור כדי שתוכל לברר אותה, כי אם יגידו לך רק בטלפון אתה לא יכול לעשות עם זה כלום.
<דוד רגב: גם עדיף שהדברים יהיו כתובים, אנחנו גם בודקים את זה, אנחנו מעבירים את זה, תוך הגנה על הפונים, דרך אגב, לא מעבירים את שמם של הפונים לזכיין, תוך הגנה עליהם אנחנו פונים, מקבלים תגובה וכמובן - - -
ישראל אייכלר: אתם כבר לא ברחוב הגדול?
<דוד רגב: כנפי נשרים?
<דוד רגב: אנחנו בבית הדפוס עכשיו.
ישראל אייכלר: כי כשאני התחלתי לשדר ברדיו קול חי ואתם הייתם חדשים, לפני 18 שנה בערך, אז היה לנו אולפן בכנפי נשרים למטה.
<דוד רגב: לדעתי גם טיפלתי בתלונה שהייתה קשורה אליך.
<דוד רגב: אתה היית הצד הנפגע, לא היית הצד הפוגע, למי שלא הבין.
ישראל אייכלר: אני עוד אעסיק אותך בדברים אחרים, לא שקשורים אליי, יש ברוך ה' מספיק כלים להגיב על כל מי ש - - -
<שלומית אבינח: יש כאלה שביקשו לדבר לפני שהשידור מסתיים.
<קריאה: רוצים לדבר, לא יודעת אם קשור לשידור כן או לא.
ישראל אייכלר: לא, אני אסביר לך, יש הבדל, מי שמאוד חשוב לו שהצופים יראו אותו, שיקצר מאוד מאוד כדי שגם אחרים יוכלו.
ישראל אייכלר: מי שאומר 'יש לי זמן גם אחר כך', יוכל לדבר יותר בהרחבה.
<שלומית אבינח: הסברתי שהשידור החי אמור להסתיים בשעה 14:00.
ישראל אייכלר: בעצם הוא מסתיים בעוד שתי דקות.
ישראל אייכלר: אם כך נגיע לסיכומים ואחר כך נמשיך.
ישראל אייכלר: אלא אם כן יש מישהו מאוד מאוד חשוב במשפט אחד, כמו שנותנים לי בתקשורת.
<חפצי פוגל: אני מנהלת פניות הציבור בחברת פלאפון.
<חפצי פוגל: אני אחראית על כל התחום של פניות הציבור, תקשורת כתובה.
<חפצי פוגל: חשוב לציין שמעבר לטיפול הפרטני בלקוחות אנחנו עושים טיפול מאוד מאוד מעמיק ברמה הרוחבית, ממש יורדים לשטח, עושים שם שינויים ברמת רוחב, אנחנו מראה של החברה.
<חפצי פוגל: יש לנו קשר ממש טוב עם הגופים שמפקחים עלינו, כמו משרד התקשורת וחוק הגנת הצרכן מול המועצה לצרכנות והגופים האחרים.
<חפצי פוגל: מעבר לחוקים היבשים מאוד חשוב לנו לטפל בלקוחות שלנו ולתת להם שירות.
<חפצי פוגל: הדרכים להגיע אלינו זה דרך פקס, 03-5728045, או דרך אתר האינטרנט, שזה .
ישראל אייכלר: תודה רבה לנציגת פלאפון.
<שלומית אבינח: רשות מקרקעי ישראל?
ישראל אייכלר: בסדר, אני עכשיו רוצה לנצל את שלוש הדקות האלה בשביל לסכם את הדיון של הכנס הזה ואנחנו נמשיך אחר כך לתת לכל אחד לדבר כמה שהוא רוצה.
ישראל אייכלר: השידור מוקלט, זאת אומרת גם מה שתעשו אחר כך יהיה מוקלט.
ישראל אייכלר: אני רוצה קודם כל להודות לכם על שבאתם, אני חושב שזה דיון מאוד מאוד חשוב וכבר דיברנו על חשיבותו בהתחלה לגבי המשימות, עכשיו אני מדבר לגבי הטכניקה.
ישראל אייכלר: עצם העובדה שאתם פה ושלומית מכירה אתכם ואתם מכירים אותה והציבור מכיר, אז אני רוצה שוב לפנות לציבור, אם יש למישהו בעיה, אם יש לו פנייה, גם אם הוא פנה לפניות ציבור של אותו משרד והוא מסתפק בזה, הוא יכול לשלוח אלינו העתק, הוועדה לפניות הציבור של הכנסת, הפקס הוא 02-6408931, או בטלפונים כדי לקבל מידע, 02-6408209 ואת המייל כבר אמרתי, , vz זה ועדת ציבור.
ישראל אייכלר: אתם, אנשי הציבור, מי שממונה במשרד, צריכים לדעת שאתם הכתובת היחידה שיש לאזרח מול הפקידים במערכות והפקידים עלולים להיות מאוד פרטניים, מרובעים וצמודים לספר, לתקנון, והתפקיד שלכם להתגבר על הדבר הזה.
ישראל אייכלר: דיברנו על זה ארוכות, אני מסכם את זה כסיכומי הדיון.
ישראל אייכלר: הוועדה איננה ועדה פוליטית.
ישראל אייכלר: היא מורכבת מאנשים פוליטיים, אבל היא עוסקת בעניין של האזרח וכל הפוליטיקות אצלנו הן מחוץ לוועדה ויעידו על זה חברי הוועדה מכל המפלגות, מכל סיעות הבית.
ישראל אייכלר: הרבה מחברי הכנסת מוצאים לנכון להשתתף בישיבות הוועדה, למרות שאינם חברים מן המניין, כי אין חבר כנסת שלא מקבל פניות ציבור.
ישראל אייכלר: גם להם פתוחה הוועדה.
ישראל אייכלר: אני רוצה להודות למנהלת הוועדה, שלומית אבינח, שעושה את זה כבר, לא רוצה להגיד, מעין הרע, אבל גיל חי, ח"י שנים, והגב' מרב שמעון, שעובדת ימים ולילות והיא הזמינה אתכם, כל הלוגיסטיקה הלא פשוטה.
ישראל אייכלר: יש לנו עכשיו עוזר, סטודנט, מנחם פולק, חדש, והוא עושה עבודה טובה ואנחנו מקווים שהוועדה תקבל עוד כמה עובדים כי הערימות, הראיתי אתמול למנכ"ל הכנסת, במקרה הוא פגש אותי עם התיק הגדול, הערימות של הפניות אלינו הן רבות מאוד, אתם יודעים את זה ואתם מרגישים את זה.
ישראל אייכלר: אני רוצה גם להגיד את הבקשה, שהוועדה תהיה ועדה סטטוטורית, היא ועדה לא פחות חשובה מכל הוועדות ו אני רוצה להודות גם לערוץ הכנסת שהביא את השידור הזה.
ישראל אייכלר: אנחנו נמשיך בדיון לכל אחד מכם.
ישראל אייכלר: רוב הדיונים שלנו הם בחדר, כך שלא תרגישו שאם זה לא ב - - -
<שלומית אבינח: זה ממשיך בפורטל באינטרנט.
ישראל אייכלר: בפורטל של הוועדה שלנו עדיין השידור ממשיך, אבל לא בערוץ הכנסת, 99.
ישראל אייכלר: אז איפה היינו?
<ריקי לוין: עורכת דין ריקי לוין, מנהלת האגף לפניות הציבור במשרד החינוך.
<ריקי לוין: האגף שלנו מטפל גם בבקשות למידע, שמתקבלות מהציבור.