GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אלכסנדר בלונוגוב: אם בתלושי השכר לא מופיעים שעות העבודה בפועל, זה מרכיב קריטי וחיוני בחישוב.
<אלכסנדר בלונוגוב: זה בין 24 ל- 36 שעות - - -
ישראל אייכלר: מי מקבל 24 שעות?
<אלכסנדר בלונוגוב: זה לפי שהיא עובדת.
<אלכסנדר בלונוגוב: כמו למשל אנשים שהם גם לומדים.
<אלכסנדר בלונוגוב: המינימום זה 24 שעות ויש אוכלוסיות כמו חד-הורית - - - <קריאה:> אגב, במגזר הערבי זה לא כך.
<איטה עטייא: מר אייכלר, יש החלטת ממשלה שקשורה למגזר הערבי מלפני שלוש או ארבע שנים.
<איטה עטייא: ממשלת ישראל החליטה שמשרת עובדת במגזר הערבי היא 24 שעות.
ישראל אייכלר: על זה אני מדבר ואני בעד הדבר הזה, אבל אני חושב שזה עוול נוראי כלפי עובדות יהודיות שצריכות לעבוד 36 שעות.
ישראל אייכלר: אני מבקש לחזור על מה שאמרתי.
ישראל אייכלר: בשעתו כשנקבע הדבר הזה אמרתי ואני אומר שוב כיושב ראש הוועדה, אני רוצה שיעודדו את המגזר הערבי, אני לא רוצה שיקפחו אותם ואני בעד שיתנו להם 24 שעות לזכאות, אבל בתנאי אחד שגם יהודיות תוכלנה לקבל את זה.
ישראל אייכלר: לא יתכן, למשל מה שסיפרה כאן שרה ליבוביץ שהיא צריכה לקרוע את עצמה 36 שעות עם הילדים אחרת היא לא זכאית.
ישראל אייכלר: לעומת זאת, אם היא הייתה מעדה או דת אחרת היא הייתה זכאית עם 24 שעות.
<ליאור גבאי: ברשותך יושב ראש הוועדה אני אחדד לך עוד נושא, מורה במגזר הכללי מקבלת את במסגרת של "אופק חדש" ולכן משרה של 36 שעות נחשבת כ-24.
<ליאור גבאי: מורה במגזר החרדי שלא מתקיים אצלה "אופק חדש" מוכה פעמיים.
<ליאור גבאי: אחת, אין לה "אופק חדש" ושתיים אומרים לה: "גברתי, סך השעות שלך הוא הסך המקסימלי" וזה אסור.
<ליאור גבאי: בכובע אחד אומר משרד החינוך שמשרת אם מוגדרת.
<ליאור גבאי: הרשתות המסוימות קוראות למשרה עם שעות מסוימות 'משרת אם' שזה 24 שעות.
<ליאור גבאי: במגזר הכללי יש את "אופק חדש" וזה נכנס לתוך מסגרת.
<ליאור גבאי: במקום אחד אומרים שזו משרת אם ובמקום השני אומר משרד הכלכלה שבשבילי זו לא משרת אם, "בשבילי זו משרה מופחתת".
<ליאור גבאי: לכן היא אף פעם לא תקבל דרגה 3, תמיד היא תקבל דרגה 4 ו-5.
ישראל אייכלר: למה זה?
ישראל אייכלר: הוא אומר שחוץ מהפלייה שדיברנו עליה בין ערביות ליהודיות יש הפלייה בין מגזר ממלכתי עם "אופק חדש" זה 24 שעות למשרת אם לבין שברשתות כמו "מעין החינוך" ואחרים לא מכירים בזה אלא רק ב-36 שעות בפועל.
<אלכסנדר בלונוגוב: יש כאן היסטוריה ארוכה.
<אלכסנדר בלונוגוב: תחילה קבעו את הרף המינימלי ל-40 שעות שבועיות ומי שלא נמצא ברף הזה לא קיבלה כלום.
<אלכסנדר בלונוגוב: אחר כך ראו את המצוקה של הבעיות ואמרו: "אין בעיה, אנחנו קובעים מדרג שנשים יכולות לקבל זכאות החל מ-24 שעות שבועיות שזה המינימום".
<אלכסנדר בלונוגוב: אגב, לחד-הוריות המינימום הוא 20 שעות שבועיות ולאימהות שלהן שלושה ילדים במעון או במשפחתון הרף הוא 20 שעות שבועיות - - -
<ליאור גבאי: כמעט ואין חיה כזאת.
<אלכסנדר בלונוגוב: יש.
<אלכסנדר בלונוגוב: בקרב החד-הוריות, אנחנו יודעים שיש.
<ליאור גבאי: שלושה ילדים במשפחתון או במעון?
<אלכסנדר בלונוגוב: לא.
<אלכסנדר בלונוגוב: אני אומר שחד הוריות ושלושה ילדים במעון או במשפחתון או בשניהם יחד.
<ליאור גבאי: נדיר מאוד, אלא אם יש שלישיה.
<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו ברוך ה' מתעסקים עם האוכלוסייה הזאת.
<איטה עטייא: יש משפחות ברוכות ילדים שכל שנה נולד ילד.
<ליאור גבאי: בודדים.
ישראל אייכלר: אנחנו לא בדיסקוס, אנחנו בוועדה ציבורית.
ישראל אייכלר: שום דבר כאן הוא לא אישי ולא בדו-שיח.
ישראל אייכלר: יש כאן טענה של פונים מול המדינה והמדינה צריכה לענות.
ישראל אייכלר: לא מנהלים כאן משא ומתן.
ישראל אייכלר: אתה אומר שזו היסטוריה, אבל אני מדבר על ההווה.
ישראל אייכלר: האם בהווה יש הבדל בין מורה בחינוך העצמאי ו"אל המעיין" לבין מורה ב"אופק חדש"?
ישראל אייכלר: מה הקשר מבחינת משרד הכלכלה.
ישראל אייכלר: בלי קשר מיהו השר, מה הקשר להפלות בין מורה X למורה Y?
<אלכסנדר בלונוגוב: ההפליה אם היא קיימת היא לא במשרד הכלכלה כי משרד הכלכלה בסופו של דבר מחשב את הזכאות על פי המסמכים.
<אלכסנדר בלונוגוב: אם בתלוש השכר כתוב שהיא עובדת 24 שעות אז היא מקבלת דרגה בתוספת 3 דרגות.
<אלכסנדר בלונוגוב: אם כתוב שהיא עובדת 32 שעות היא מקבלת תוספת של שתי דרגות.
<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו עובדים לפי מדרג והכול בצורה מסודרת.
<אלכסנדר בלונוגוב: השאלות בעניין המשרות, עם זה צריך לפעול אל מול משרד החינוך.
ישראל אייכלר: "באופק חדש" כתוב 36 שעות למרות שהיא עובדת 24 שעות?
<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו מקבלים תלושים ממשרד החינוך.
<אלכסנדר בלונוגוב: יש מגוון רחב של שעות, יש כאלה שעובדות גם יותר מ-36 שעות, יש כאלה שעובדות פחות.
<אלכסנדר בלונוגוב: לנו אין שום עניין ואפילו לא חושבים על הפלייה כזאת או אחרת.
<אלכסנדר בלונוגוב: אם יש טענות, הטענות האלה צריכות להתברר אל מול משרד החינוך כי אנחנו בסך הכול מקבלים את המסמכים.
ישראל אייכלר: אבל אני מבין שמשרד החינוך כן מכיר במשרת אם של 24 שעות.
<אלכסנדר בלונוגוב: אין לנו כזאת משרת אם.
<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו מסתכלים בסך הכול 24 שעות - - -
ישראל אייכלר: שאלת הבהרה לליאור גבאי, אימא במשרת אם "באופק חדש" עובדת רק 24 שעות, כותבים לה בתלוש השכר שזה 36?
<ליאור גבאי: בתלוש השכר של "אופק חדש" יש מכלול של שעות שהייה ו- - -
ישראל אייכלר: הכול ביחד, מה כתוב?
ישראל אייכלר: כתוב 36?
<ליאור גבאי: כמדומני, המדינה מגלמת את זה.
ישראל אייכלר: ואצלכם כתוב 24?
ישראל אייכלר: אומר לך אלכסנדר שאם כך לך למשרד החינוך שיכתבו לך 36 שעות, "אני עיוור, אני רואה מה שכתוב פה".
<ליאור גבאי: אבל זה לא מדויק.
<ליאור גבאי: ברשותך, ההגדרה היא לא הגדרה שאנחנו המצאנו.
<ליאור גבאי: זו הגדרה של משרד החינוך שהגדיר משרה מלאה של מורה.
<ליאור גבאי: <קריאה:> 24 זו משרה מלאה.
ישראל אייכלר: מה כתוב, 24 או 36?
<ליאור גבאי: משרד החינוך המציא את ההגדרה של משרת אם, לא אנחנו המצאנו את זה.
<ליאור גבאי: משרד החינוך מגדיר מה היכולת של מורה לעבוד במשרה מלאה.
ישראל אייכלר: אני מבקש כעת להתייעץ אתך, שר הכלכלה יכול לקבוע שגם יהודיות מקבלות 24 שעות כמו הערביות?
<ליאור גבאי: זו החלטת ממשלה.
<ליאור גבאי: הוא צריך להביא את זה לממשלה.
<ליאור גבאי: אני כבר דיברתי עם השר בעניין הזה.
<ליאור גבאי: הוא צריך להביא את זה להחלטת ממשלה.
ישראל אייכלר: הוועדה תפנה לשר הכלכלה ולשר האוצר להשוות את זכיותיהן של היהודיות לזכויות האימהות - - -
<איטה עטייא: אם זה יהיה 24 אז זה יפתור גם את שכר המורות.
ישראל אייכלר: אני רוצה להרוויח את שני הדברים יחד.
ישראל אייכלר: יש בזה היגיון עצום כי אם אני רוצה לעודד עבודה אז גם אצל מורות יהודיות וגם אצל מורות ערביות.
ישראל אייכלר: שלא יתפרש חלילה שאני בעד שיעלו את השעות למורות הערביות.
ישראל אייכלר: אני רוצה להיות מספיק הגון.
<שלומית אבינח: לגבי המשפחתונים אנחנו מחפשים את מלי וזה ירשם בפרוטוקול.
ישראל אייכלר: בבקשה הגברת יעל שמגרד מנכ"לית העמותה נשות חרות בישראל.
ישראל אייכלר: מי העמותה הזאת?
<יעל שמרגד: עמותה שעוסקת בדיוק בנושאים - - -
ישראל אייכלר: היא קשורה למפלגת החרות?
<יעל שמרגד: בעבר היתה מפלגת חרות, הנשים בעבר הקימו את העמותה.
<יעל שמרגד: היא לא מזוהה עם החרות, היא מזוהה עם הליכוד ובלי קשר כזה או אחר אנחנו מפעילים 25 מעונות ברחבי הארץ, יש לנו עוד כמה בדרך.
<יעל שמרגד: אני מבקשת לתת דוגמה בנושא של סבסוד.
<יעל שמרגד: אנחנו נתקלים בסוגיה.
<יעל שמרגד: יש לנו מקרה של הורה שמחליף לדאבונו כל חודש עבודה, כתוצאה מכך ביטלו לו רטרואקטיבית לפני כחודש-חודשיים את הדרגה משום שהכול השתנה אצלו.
<יעל שמרגד: נכון שדיברנו על זה כעת.
<יעל שמרגד: המשרד לא מודע שיש אנשים שמחליפים מקומות עבודה כי אין להם בררה.
<יעל שמרגד: הוא החליף מקום עבודה והורידו לו אחורה רטרואקטיבית לכל השנה.
ישראל אייכלר: אלכסנדר, מה קורה לאדם שעבד ואיבד את מקום עבודתו ועבר למקום עבודה אחר?
ישראל אייכלר: בכל פעם הוא צריך להתחיל את כל הזכאות שלו מחדש?
ישראל אייכלר: אתה לא מודע למצב הכלכלי שלו?
<אלכסנדר בלונוגוב: מי שמחליף מקום עבודה באופן טבעי צריך להעביר אלינו שלושה תלושי שכר עדכניים ביותר כי לפעמים השכר עולה ולפעמים יורד, שעות העבודה משתנות – המרכיבים האלה קריטיים לקבלת הזכאות.
<אלכסנדר בלונוגוב: טבעי שאדם מחליף עבודה ואני גם לא מחפש אותו, אני לא מקבל דיווח שהוא החליף עבודה לא מלמעלה ולא מלמטה.
<אלכסנדר בלונוגוב: הוא יכול להמתין לאסוף שלושה תלושי שכר ממקום העבודה החדש שלו, להגיש לי אותם ואני אעדכן לו.
ישראל אייכלר: אתה לא מפסיק לו את הדרגה?
ישראל אייכלר: למה שתפסיק לו.
ישראל אייכלר: תיתן לו את השלושה חודשים ואחרי שלושה חודשים אם הוא לא מביא תלושים חדשים אז - - -
<אלכסנדר בלונוגוב: יש שתי אופציות.
<אלכסנדר בלונוגוב: אחת, שהוא יחכה שלושה חודשים, יביא לי שלושה תלושים - - -
ישראל אייכלר: בלי סבסוד?
<אלכסנדר בלונוגוב: סוכם שהוא מקבל סבסוד מתחילת השנה, באמצע השנה הוא החליף מקום עבודה.
<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו לא מורידים רטרו.
<אלכסנדר בלונוגוב: יש לו שתי אופציות - - -
<קריאה: אני אומרת לך שאנחנו מחוברים למחשב של משרד הכלכלה וירדה לו מתחילת השנה הדרגה רטרואקטיבית.
<אלכסנדר בלונוגוב: שוב, אנחנו צריכים ללמוד מהמקרה הספציפי.
ישראל אייכלר: אולי תעבירי אליהם את המקרה הספציפי עם העתק לנו ונראה איך הם מטפלים בו ונבחן אם יש כשל במערכת.
<אלכסנדר בלונוגוב: באופן כללי, בנאדם שמחליף מקום עבודה באמצע השנה, זה טבעי, הוא שולח למוקד שלושה תלושים ממקום העבודה החדש לחודשים מלאים ואנחנו נעדכן, אז הוא מקבל - - -
<ליאור גבאי: אלכס, אבל עד שעוברים שלושה חודשים- - -
ישראל אייכלר: אתה נתת לו זכאות, אם הוא לא בסדר אז אל תיתן לו בשנה הבאה.
ישראל אייכלר: למה אתה צריך בכל פעם לשנות?
<אלכסנדר בלונוגוב: הזכאות מתקיימת כשמתקיימים התנאים המוקדמים.
ישראל אייכלר: מה, פתאום הוא התעשר, זכה במפעל הפיס ולכן מיד אתה - - -
<אלכסנדר בלונוגוב: הרבה פעמים זה גם לטובתו.
ישראל אייכלר: אני מבקש ממך תשובה לגברת גורן עם הסיפור שלה.
ישראל אייכלר: לה יש את אותו סיפור.
ישראל אייכלר: בגלל שהיא ילדה אתה שולל ממנה את הזכאות.
ישראל אייכלר: נניח שאתה רוצה להיטיב אתה, היא צריכה להתחיל את כל הסיפור ובינתיים אתה מבטל לה את הזכאות הקודמת, למה?
<אלכסנדר בלונוגוב: יש מבחני תמיכה שהם הקריטריונים למתן הזכאות.
<אלכסנדר בלונוגוב: זה מסמך היסוד על פיו אנחנו פועלים ונותנים דרגות.
<אלכסנדר בלונוגוב: במבחני התמיכה כתוב בצורה מאוד ברורה מה צריך להגיש, מה אישה שיולדת צריכה להגיש.
<אלכסנדר בלונוגוב: סמוך ככל האפשר למועד הלידה אנחנו מבקשים להגיש תעודת זהות עם ספח עדכני עם הילוד החדש ותלוש שכר לחודש שקדם לחודש הלידה.
<אלכסנדר בלונוגוב: כל זאת על מנת שהיא תקבל זכאות לתקופת חופשת הלידה.
<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו לא מפסיקים עם לידת הילד, לא מפסיקים, אנחנו ממתינים למסמכים וגם עושים שיחות יזומות.
<אלכסנדר בלונוגוב: לא כל האימהות עונות - - -
ישראל אייכלר: למה צריך את כל הבירוקרטיה הזאת?
ישראל אייכלר: אם היא רוצה זכאות נוספת בגלל שהיא כעת אימא לשני ילדים אז שהיא תשלח ואתה תעדכן.
ישראל אייכלר: למה אתה בכלל צריך להתעסק בעניין הלידה?
<איטה עטייא: ואם היא לא חזרה לעבודה?
ישראל אייכלר: אז היא לא חזרה.
<איטה עטייא: אז לא מגיעה לה דרגה.
<איטה עטייא: <קריאה:> היא עדיין בחופשת לידה ולא מתפרנסת.
<מיכל גורן: לי שללו את הדרגה בחופשת הלידה.
<אלכסנדר בלונוגוב: יותר נכון ביטלו לך את הדרגה, כי שלחת תעודות זהות ולא שלחת תלושי שכר.
<אלכסנדר בלונוגוב: התקשרו אליך כמה וכמה פעמים - - -
<מיכל גורן: פעם אחת.
<אלכסנדר בלונוגוב: בדקנו, התקשרו כמה פעמים.
ישראל אייכלר: אני שואל, בשביל מה להתקשר בכלל?
ישראל אייכלר: מה אתם משגיחי חדרי לידה?
ישראל אייכלר: באמת, אני לא מבין, ככה יורדים לחיי האזרח?
ישראל אייכלר: המשרד נותן זכאות, בדרך כלל נותנים לשנה.
ישראל אייכלר: בעבודה נותנים זיכוי לשנה, אתה נותן ללימודים לשנה, אם היה שינוי דרמטי כמו למשל שהוא הפסיק לעבוד, אז תוך חודש-חודשיים אחרי זה הגיעו דיווחים שהוא לא עובד, כלומר המוסד מודיע שהוא לא עובד- - -
<אלכסנדר בלונוגוב: לא מגיעים לי דיווחים.
<אלכסנדר בלונוגוב: מי שמפסיק לעבוד, אתה חושב שהוא בא לדווח?
<אלכסנדר בלונוגוב: לא, הוא ממשיך לקבל.
<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו לא מקבלים דיווח.
ישראל אייכלר: אז למה דווקא בלידה אתה מודיע לה מיד שהפסיקה לקבל.
ישראל אייכלר: הרי יש לה אינטרס להודיע לכם שהיא ילדה כי היא רוצה גם על השני זכאות.
ישראל אייכלר: אל תפסיק לה שום דבר.
ישראל אייכלר: עד שהיא לא מביאה לכם את כל המסמכים היא לא תקבל את הזכאות לילד השני.
ישראל אייכלר: להפסיק לה את הזכאות של הילד הראשון, בשביל מה?
<אלכסנדר בלונוגוב: שוב.
<אלכסנדר בלונוגוב: הכלל הוא מאוד פשוט ומי שפועלת לפיו זה לא קשה.
<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו לא רודפים אחרי נשים שיולדות.
<אלכסנדר בלונוגוב: ממש לא, להפך אנחנו עושים את זה כשירות.
<אלכסנדר בלונוגוב: כשאנחנו רואים במערכת שאישה ילדה אנחנו מתקשרים אליה כשירות - - -
ישראל אייכלר: איך אתם רואים שהיא ילדה?
<אלכסנדר בלונוגוב: דרך המרשם.
<ליאור גבאי: אתה רואה שהיא ילדה אז בשביל מה אתה צריך - - -
<אלכסנדר בלונוגוב: רגע, תנו לי להסביר.
<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו עושים את זה כשירות, אנחנו רואים שלאימהות קשה להן ולא תמיד יודעות.
<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו משתדלים להתקשר משום שהמעביד- - -
ישראל אייכלר: הפרוטוקול מבקש להקשיב לאלכסנדר.
ישראל אייכלר: אני מבטיח שלמרות שהשעה כבר שלוש, אחרי שהוא יסיים נאפשר לך לדבר כי אתה בעל ניסיון ומכיר את התחום.
<שלומית אבינח: מלי עדיין לא יצאה מהמשרד לגבי הנושא השני.
<איטה עטייא: אני אתן לכם את זה.
<איטה עטייא: היא שלחה במייל.
<איטה עטייא: היא טוענת שהיא העבירה אלי.
<איטה עטייא: היא מבקשת שזה ייכתב בפרוטוקול, אבל מעולם זה לא הגיע אלי.
ישראל אייכלר: מה לא הגיע?
<איטה עטייא: התשובה שהיא כתבה עכשיו במייל.
<איטה עטייא: אני מבקשת שזה יהיה כתוב בפרוטוקול, יש גבול לכל דבר.
ישראל אייכלר: גבול למי?
<איטה עטייא: למי שאמר שהוא שלח והוא שלח.
ישראל אייכלר: בוועדה שלנו?
ישראל אייכלר: הוועדה שלנו לא העבירה?
<איטה עטייא: הוועדה שלך בסדר.
ישראל אייכלר: משרד הכלכלה לא העביר.
ישראל אייכלר: גם שזה יהיה רשום בפרוטוקול.
<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו מתקשרים כי אנחנו יודעים שאימהות לא תמיד יודעות.
<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו מתקשרים כי אנחנו רוצים שאימהות תדווחנה ותקבלנה את ההנחה שמגיעה להן.
<אלכסנדר בלונוגוב: בדרך כלל לפי מספר הילדים מקבלים הנחה יותר נמוכה, משמע סבסוד יותר גבוה.
<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו לא רודפים, אנחנו לא מתקשרים לאימהות ולמחרת מבטלים את הדרגה.
<אלכסנדר בלונוגוב: זה לא כך.
<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו לא מבטלים את הדרגה.
<אלכסנדר בלונוגוב: אל תצחקי ותכף אסביר לך למה.
ישראל אייכלר: היא לא צריכה לצחוק, היא צריכה לבכות.
<אלכסנדר בלונוגוב: במבחני תמיכה כתוב בצורה מפורשת שאימא שילדה צריכה להעביר, סמוך ככל האפשר למועד הלידה, צילום תעודת זהות עם הספח המעודכן לילד שנולד ותלוש שכר לחודש שקדם לחודש הלידה.
<אלכסנדר בלונוגוב: גם את היית מביאה חצי שנה אחרי, גם חצי שנה אחרי היינו מעדכנים.
<אלכסנדר בלונוגוב: אנחנו לא רודפים ולא מחפשים.
<אלכסנדר בלונוגוב: אם היית שולחת את מה שביקשנו, ילדת באפריל ושלחת בחודש יוני - - -
<מיכל גורן: ילדתי בסוף אפריל ומיד - - -
ישראל אייכלר: המשרד יגיד לך מתי ילדת ואם לא הם יגידו שהם יבדקו.
ישראל אייכלר: אני רוצה לומר לך שאם ברית המועצות הייתה מתנהלת כמו מדינת ישראל היא לא הייתה מתמוטטת.
ישראל אייכלר: אלכסנדר, כל מה שאמרת מסביר לי את הטענה שלך על כך שלא נתת לה תוספת על הילד השני.
ישראל אייכלר: אתה אומר, אני משרד, לא העברת לי את הטפסים, לא נתתי לך את הזכאות לילד השני.
ישראל אייכלר: אבל לגבי הילד הראשון לדעתי זה עוול.
ישראל אייכלר: אני מבקש שתרשמו אצלכם את הדרישה שלנו כוועדה: לא מפסיקים את הזכאות שיש לה לילד הראשון.
ישראל אייכלר: כל זמן שהיא לא מעבירה טפסים לגבי הילד השני אז לא מזכים אותה לילד השני.
<איטה עטייא: תפנה את זה בבקשה לשר או לפקידים האחראים.
<איטה עטייא: זה לא בסמכותנו.
ישראל אייכלר: אני מבקש לפנות לשר ואם הממשלה צריכה להחליט על זה אז שהממשלה תחליט, ואם הכנסת צריכה להחליט אז שהכנסת תחליט.
ישראל אייכלר: לא נלך לבית הדין הבינלאומי בהאג.
ישראל אייכלר: זה הפרת זכויות האדם באופן בסיסי.
<ליאור גבאי: ממש בקצרה.
<ליאור גבאי: יש כמה עוולות - - -
ישראל אייכלר: תעלה את הנושא השני.
<שלומית אבינח: היא אמרה למרב שהיא מגיעה לדיון.
ישראל אייכלר: שלומית, האזרח לא בחר בי כדי לחכות לפקידי ממשלה.
ישראל אייכלר: ליאור בבקשה.
<ליאור גבאי: כפי שאמרת בהתחלה, זה לא כתובת כלפי האנשים.
<ליאור גבאי: מצד אחד המשרד אומר שהם מרושתים ויודעים מתי היא יולדת ומצד שני הם דורשים ממנה לעזוב את התינוק, ללכת למשרד הפנים ולהביא תעודת זהות חדשה כשכתוב בספח.
<ליאור גבאי: זה אבסורד אחד גדול, הרי כבר מופיע לכם במחשב שהיא ילדה.
<ליאור גבאי: בשביל מה אתם רוצים שהיא - - -
ישראל אייכלר: אולי היא לקחה ילד מהשכנה?
<ליאור גבאי: שתי נקודות נוספות.
<ליאור גבאי: אחת, מה קורה עם היולדת החליטה בהמלצת הרופא לצאת חודש לפני הלידה לשמירת היריון?
<ליאור גבאי: חופשת הלידה באופן תיאורטי כלפי משרד הכלכלה מצטמצמת לחודשיים כי היא נאלצה לצאת חודש לפני- - -
ישראל אייכלר: שאלה ליועצת המשפטית.
ישראל אייכלר: זה נכון שבגלל שהיא יצאה - - -
<ליאור גבאי: הרופא אמר לה בחודש השמיני: "את לא יכולה לעבוד בחודש האחרון, תקדימי בחודש".
<ליאור גבאי: היא עזבה חודש לפני ובמשרד הכלכלה אמרו לה שחופשת הלידה מצטמצמת לה.
<ליאור גבאי: אז אחרי חודשיים היא צריכה להחליט אם היא חוזרת לעבודה כן או לא.
ישראל אייכלר: לא ניכנס לזה כי נראה לי הרופא יכול לתת לה חופשת מחלה במקום להגיד שזו חופשת לידה.
<ורד קירו-זילברמן: לא בדיוק.
<ליזה ריבקין: אני מנעמ"ת.
<ליזה ריבקין: הכול נאמר כאן, אבל, לדעתי צריכה להיות כאן איזושהי אבחנה בין התפקוד של המוקד שפועל שעל פי נהלים וכללים שמוכתבים להם, גם על זה אפשר לומר דברים, לבין קובעי המדינות שהם אלה שמחליטים על הקריטריונים של הזכאות וגובה הזכאות.
<ליזה ריבקין: זה דיון נפרד בפני עצמו.
<ליזה ריבקין: אין כאן את האנשים הנכונים והמתאימים כדי לדון על גובה הקריטריונים.
<ליזה ריבקין: אני מצטרפת לכל מה שנאמר וגם בנושא אחריות הארגונים.
<ליזה ריבקין: פה צריכה להיות אבחנה בין אחריות משרד הכלכלה לבין אחריות הארגונים.
<ליזה ריבקין: בעצם אנחנו גובים את שכר הלימוד.
<ליזה ריבקין: כמו שנאמר כאן אנחנו גובים במועד מסוים ואנחנו מדווחים במועד מסוים.
<ליזה ריבקין: גם לזה צריך לשים לב.
ישראל אייכלר: שמתי לב לבעיה אחרת.
ישראל אייכלר: במשפחתונים ברשתות בדרך כלל - - -
<ליזה ריבקין: למה משפחתונים?
<ליזה ריבקין: יש מעונות יום.
ישראל אייכלר: במשפחתונים למשל, המטפלת היא כאילו אחראית, שם לא מחייבים את האזרח ב-4,000 שקל כמו שאתם עושים.
ישראל אייכלר: למה אתם לא מכילים - - -
<ליזה ריבקין: לא יכולים להכיל כי זה עבר לידנו.
<ליזה ריבקין: אנחנו הארגון הגדול בארץ.
<ליזה ריבקין: אם נכנס לפרופורציות, כמות הסיטואציות של המקרים השונים למיניהם של עדכוני דרגות, של נשים בחופשת לידה וכדומה, היא כמות מאוד גדולה אצלנו.
<ליזה ריבקין: אנחנו לא מסוגלים ואין לנו את היכולת ואת התקציבים לספוג - - -
ישראל אייכלר: המטפלת במשפחתון שיש לה בסך הכול חמישה-שישה - - -
<ליזה ריבקין: אני לא אמרתי שזה נכון.
<ליזה ריבקין: לדעתי זה הזוי.
<ליזה ריבקין: אמרתי, אין כאן עם מי לדבר.
<ליזה ריבקין: מקבלי החלטות המדיניות אינם נמצאים כאן.
<ליזה ריבקין: זה הזוי ואני שומעת את זה בפעם הראשונה, זה לא נתפס.
<ליזה ריבקין: ליבי איתם.
ישראל אייכלר: אולי תפני לארגון נעמ"ת לא למנהלת הגיל הרך אלא לפוליטיים כדי שיארגנו מאבק - - -
<ליזה ריבקין: יש לי חדשה בשבילך, יש לנו את זה בקנה.
<ליזה ריבקין: יש לנו שר חדש ובשלב הראשון אנחנו חייבים לתת לו את המקום ואת הקרדיט להערכות.
<ליזה ריבקין: אני חושבת שהוא כן יהיה קשוב.
<ליזה ריבקין: אנחנו הארגונים באים ומשמיעים את אשר על ליבנו ומה אפשר לעשות ולתקן.
<ליזה ריבקין: ימים יגידו.
<ליזה ריבקין: אני מבקשת להסב את תשומת לבכם שיש לקחת בחשבון שהשנה הרישום לשנת הלימודים תשע"ו החל מאוד מאוחר לאור נושא הבחירות ועוד כל מיני דברים אחרים.
<ליזה ריבקין: וועדות הקבלה, יש הרבה מעונות עם וועדות קבלה.
<ליזה ריבקין: חלק קיבלנו מועדים וחלק לא קיבלנו.
<ליזה ריבקין: שוב, זה לא למי שיושב כאן.
<ליזה ריבקין: יש לקחת בחשבון שאחוז גבוה של הורים לא יקבלו דרגה בספטמבר.
<ליזה ריבקין: אתם צריכים להיות מודעים לכך.
ישראל אייכלר: בגלל מה?
<ליזה ריבקין: משום שהרישום החל באיחור.
<ליזה ריבקין: בהרבה מעונות יש וועדות קבלה שמתקיימות עכשיו ויש עוד מעונות - - -
<שלומית אבינח: תסבירי לפרוטוקול מהן ועדות הקבלה.
<ליזה ריבקין: לכל מעון יש מכסה.
<ליזה ריבקין: מכסת תפוסת הילדים נקבעת על פי גודל המעון, מ"ר.
<ליזה ריבקין: האישורים ניתנים על ידי משרד הכלכלה ברוב המקרים הרישום למעונות גבוה מאישור המכסה.
<ליזה ריבקין: הביקוש גבוה מההיצע ולכן קמות וועדות קבלה.
<ליזה ריבקין: בוועדות הקבלה יושבים נציגות, מן הסתם גם של משרד הכלכלה כמובן.
<ליזה ריבקין: ההורים מתקבלים על פי מדד.
<ליזה ריבקין: ישנם קריטריונים שנקבעו.
<ליזה ריבקין: הקריטריונים מפורסמים מעדיפות ראשונה וכדומה.
<ליזה ריבקין: בגמר וועדות הקבלה ההורים מקבלים תשובה, יש להם פרק זמן לערער על קבלת ההחלטה - - -
ישראל אייכלר: כל זה צריך להסתיים עד ספטמבר.
<ליזה ריבקין: בחלק מהמקומות עדיין אין בכלל מועדי קבלה.
ישראל אייכלר: מה זה קשור לבחירות אם מותר לי לדעת?
<איטה עטייא: זה לא קשור לבחירות.
ישראל אייכלר: לא ידעתם את לוח השנה?
<ליאור גבאי: בעבר הייתה הנחייה, שאפליית הציבור החרדי בעיקר בנושא של "אב לומד", התעכב כי דאגנו שמשרד הכלכלה יעכב את הקריטריונים עד החלטת ממשלה לבטל את האפליה.
ישראל אייכלר: ועכשיו זה פתוח?
<ליאור גבאי: האפליה תוקנה.
<איטה עטייא: יש לזה משמעויות כי ברגע שמבטלים את הקריטריונים אי אפשר לפרסם את הקריטריונים - - -
ישראל אייכלר: עכשיו תצרכו להזדרז.
<איטה עטייא: בכול אופן, במוקד אנחנו נערכנו לערוך משמרות כפולות בספטמבר.
<ליזה ריבקין: יש לקחת בחשבון את מספר הטענות והתלונות שיהיו.
ישראל אייכלר: את אומרת שנצטרך להתכונן, לעשות כמה דיונים בוועדה.
<ליזה ריבקין: תתכונן.
<שלומית אבינח: סליחה, שאלה לפרוטוקול.
<שלומית אבינח: לילד שאין לו ועדת קבלה והוא ילד ממשיך, קיבלתם ערכות?
<איטה עטייא: יש כאלה שקיבלו.
ישראל אייכלר: סיכום הדיון עד כאן:
ישראל אייכלר: הוועדה פונה לשר הכלכלה להשוות זכאויות בין כל האימהות בישראל מבלי להפלות מגזרים לרעה.
ישראל אייכלר: לקבוע שכל האימהות שעובדות 24 שעות תהיינה זכאיות כמו האימהות במגזר הערבי.
ישראל אייכלר: הוועדה פונה לשר הכלכלה להורות חד-שמשמעית שלא מפסיקים זכאות או דרגה של ילד שקיבל את הדרגה ממשרד הכלכלה לאימא שילדה.
ישראל אייכלר: אני מקווה שהעניין הזה ייפתר.
ישראל אייכלר: תוכלו לפתור אותו באופן פרטני גם לגברת גורן?
ישראל אייכלר: תסגרו את זה ושזו תהייה הוראה כללית.
ישראל אייכלר: לא יעלה על הדעת שיולדת תאבד את זכאותה הקודמת.
ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים לתת הנחייה שמקודן שהתחיל בפנייה ימשיך לטפל בפנייה.
ישראל אייכלר: אבל את יודעת שזה עלול לגרום לעיכוב.
<שלומית אבינח: אם חיים נמצא בשיחה, והוא זה שהתחיל בפנייה שימשיך לטפל.
<שלומית אבינח: עדיף לה לחכות על קו.
<יעל שמרגד: זה עלול להוות בעיה כי הוא במילואים, מחלה וכל דבר אחר.
ישראל אייכלר: זו בעיה.
ישראל אייכלר: אני מוסיף כאן המילה 'במידת האפשר'.
<שרה ליבוביץ: אולי לפי אזורים בארץ.
<שרה ליבוביץ: אני מנסה לחשוב איך אפשר לייעל את זה.
<שרה ליבוביץ: אגב, אתם יושבים בטבריה.
<שרה ליבוביץ: אמרתי להם שאני מוכנה אפילו לשלוח בדואר רק תגידו לי איך מקדמת.
<איטה עטייא: את צריכה לשלוח במעטפה שאת מקבלת.
<שרה ליבוביץ: אני לא מקבלת את המעטפה.
ישראל אייכלר: סליחה אני באמצע הסיכום.
ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת ממשרד הכלכלה לפנות לצהרונים בהוראה להגיש בקשות עד ספטמבר כך שההורים לא יצטרכו לשלם את הסכום המלא מיד עם תחילת השנה.
ישראל אייכלר: על משפחתונים, לא הספקנו לדון בעניין - - -
<שלומית אבינח: הנה, מלי הגיעה.
<שלומית אבינח: מנהלת האגף הגיעה ואפשר לפתוח את הנושא.
ישראל אייכלר: זמני קצוב.
ישראל אייכלר: השאלה אם למשרד הכלכלה יש תשובות לשאלות שעלו פה.
ישראל אייכלר: רחל אברהם, תציגי בבקשה בכמה משפטים כדי שהמנהלת תשמע מה הבעיה.
<רחל אברהם: הנושא הוא לגבי שכר המשפחתונים.
<רחל אברהם: שכרנו בעצם לא הועלה כמה שנים לעומת זאת למעונות העלו את השכר.
<רחל אברהם: הפער הגיע לכ-500 שקל עבור כל ילד, אנחנו מקבלות פחות מהמעון.
<רחל אברהם: תמיד היה פער, אבל הפער היה קטן.
<רחל אברהם: זה התחיל בכ-150 שקל עלה ל-200 והיום הוא פער שהוא כל כך גדול.
<רחל אברהם: אנחנו שואלת על מה ולמה כי זו אותה עבודה, אלו אותן שעות ואותם קריטריונים שעל פיהם אנחנו עובדים.
<רחל אברהם: אנחנו מקבלות 1,748 שקל עבור ילד, במעון מקבלים 2,338 על תינוק באותו גיל.
ישראל אייכלר: תשווי בבקשה את הסכומים על פי גילים.
<רחל אברהם: תינוק, 1,784 שקל במשפחתון ובמעון אם איני טועה, 2,338 שקל.
<רחל אברהם: פער של כ-500 שקל.
<רחל אברהם: נושא שני, בשנה-שנתיים אחרונות שונה איזה סטטוס כמו לידה או שההורה עבר מקום עבודה, באיזה מקום הדרגה שלו נעצרת עד לבירור.
<רחל אברהם: לא משנה למה נעצרה הדרגה, קרה משהו שהיא הייתה צריכה להשתנות או בזכות העבודה שנוסף ילד.
<רחל אברהם: לוקחים לו בעצם את כל הדרגה חזרה, גם של הילד הראשון וגם של הילד השני.
<רחל אברהם: באיזה מקום אין להם ממי לקחת את הסכום.
<רחל אברהם: לארגונים הגדולים ישנה אפשרות לעשות את זה דרך חשבון הבנק האישי של ההורה.
<רחל אברהם: לנו אין, פשוט לוקחים את זה מאתנו.
<רחל אברהם: אני צריכה לספוג.
<רחל אברהם: ההורה אומר לי: "אני מחכה".
<רחל אברהם: לקחו לו, אבל אני צריכה לקבל את השכר.
<רחל אברהם: המזכירה אומרת לי: "אין כסף החודש, תגידי להורה שהוא צריך לשלם לך".
<רחל אברהם: אבל אין לו, מה זה רטרו?
<רחל אברהם: על מה מדובר על 7,000-8,000 שפתאום נעצר ולוקחים מתחילת השנה.
<רחל אברהם: ממי ייקחו?
<רחל אברהם: אני הכי נגישה, חשבון הבנק שלי בעיירה.
ישראל אייכלר: כלומר מורידים לך מהמשכורת.
<רחל אברהם: נכון.
<מלי שטריגלר: המשרד לא משלם לה משכורת.
<מלי שטריגלר: המשרד לא משלם משכורת ל- - -
<רחל אברהם: אז נכנסת התורה השנייה, הבעיה שלנו - - -
ישראל אייכלר: המשרד מעביר לכן כסף?
<רחל אברהם: המשרד או המפעיל, לא משנה דרך מי אנחנו מופעלות.
<רחל אברהם: למשרד הכלכלה אין אפשרות לגבות.
<רחל אברהם: אני כרטיס האשראי של משרד הכלכלה לצורך החזרת הכסף.
ישראל אייכלר: מי משלם לכן את השכר?
<רחל אברהם: המפעיל.
<רחל אברהם: אצלנו זו הרשות המקומית, אני בבני ברק.
<רחל אברהם: הרשות לא קיבלה את הכסף ואפילו לקחו ממנה.
<רחל אברהם: כשלקחו ממנה מדווחים לי ואומרים לי: "לקחו ממך, את לא תקבלי החודש, תודיעי - - -
ישראל אייכלר: "הגונב מן הגנב פטור".
ישראל אייכלר: אגב, זה רק פטור מכפל.
<רחל אברהם: אז מה אני אומרת להורה שאומר לי: 'תראי, זה בדרך'.
ישראל אייכלר: אני מבקש לומר לפרוטוקול.
ישראל אייכלר: "הגונב מן הגנב פטור מכפל" הוא חייב לשלם את הקרן.
ישראל אייכלר: אנשים טועים ואומרים שהגונב מן הגנב פטור, זה כמובן בצחוק כי אין כאן גניבה, אבל יש פה עוול.
ישראל אייכלר: אני מבקש תשובה ממשרד הכלכלה.
ישראל אייכלר: הגברת מלי שטריגלר בבקשה תשובה לשתי השאלות של המשפחתונים.
<מלי שטריגלר: קודם כל חשוב לציין, זו הערה שנתתי בקריאת ביניים.
<מלי שטריגלר: אני מתנצלת שהיא נאמרה כקריאת ביניים.
<מלי שטריגלר: משרד הכלכלה לא מעסיק את מטפלות המשפחתונים.
<מלי שטריגלר: משרד הכלכלה לא משלם להן משכורת בשום אופן שהוא.
<מלי שטריגלר: משרד הכלכלה משתתף בעלות התשלום של ההורים בהתאם לדרגות סבסוד שנקבעות לכל אחד באופן אינדיבידואלי.
<מלי שטריגלר: אנחנו מעבירים.
<מלי שטריגלר: כל התקשורת שלנו היא לא מול מנהלות המשפחתונים, היא מול זכיינים או מול רשויות.
<מלי שטריגלר: כלומר, מול המפעילים.
<מלי שטריגלר: כך גם במעונות.
<מלי שטריגלר: במעונות בעצם אנחנו מול ארגון גדול או מעון בודד כשזה ארגון של מעון אחד.
<מלי שטריגלר: אנחנו אף פעם לא משלמים שכר למטפלת וכאן אין יחסי עובד ומעביד.