GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל אייכלר: מי כותב את זה?
ישראל אייכלר: עיריית ירושלים.
ישראל אייכלר: זאת תשובה שהציבור מוכן לקבל אותה אחרי שלושה חודשים, אחרי החגים?
ישראל אייכלר: אני רוצה דווקא לפני החגים.
ישראל אייכלר: שאלה קרדינלית, שהמשטרה תגיד את דעתה, שהעירייה תגיד את דעתה, אבל אי אפשר לחכות לזה.
ישראל אייכלר: עכשיו ניתן את זכות הדיבור לסנ"צ שמעון מרציאנו, קצין אגף התנועה במשטרת ישראל.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: אני אתחיל במה שסיימת.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: במהלך החגים, כל רחוב מעלה השלום, מצומת גבעתי ואפילו אחורה, כל רחוב דרך העופל, מהאזור של רחוב דרך יריחו - אם אני מדבר במושגים שאתם לא מבינים, אני אסביר.
ישראל אייכלר: תסביר, כי הצופים, לא כולם גרים בירושלים.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: ממש מאזור שער האריות ועד לשער האשפות יש רצף של אוטובוסים של אגד שממתינים לפיזור של קהל, ואני מדבר בדגש על חול המועד סוכות, כך ששני האוטובוסים האלה שעליהם דיברת הם לא כל כך רלוונטיים כי יש קצת יותר משני אוטובוסים, עומדים משהו כמו 30 אוטובוסים, משעות הבוקר היחסית מוקדמות, בסביבות 9:00–10:00 ועד סיום ההיערכות שזה לקראת 2:00 לפנות בוקר.
ישראל אייכלר: אתה מדבר על ימי חול המועד, אבל יש לנו ראש השנה, עשרת ימי תשובה, יום כיפור.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: לגבי ימי השגרה, שהם לא מועדים, אין שום בעיה להעמיד אוטובוסים אבל אין צורך משום שאין קהל כל כך גדול שממתין לאוטובוסים, אבל אם זה יתבקש, עיריית ירושלים - - -
ישראל אייכלר: זה מתבקש.
ישראל אייכלר: אגד אמרו שהם צריכים את המקום.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: אבל זה נושא שצריך לבוא לשולחנה של עיריית ירושלים, לפנות שניים-שלושה מקומות חנייה.
ישראל אייכלר: על זה דיברנו, אתה זוכר?
<סנ"צ שמעון מרציאנו: אני זוכר אבל עוד פעם, זה לא לפתחה של משטרת ישראל.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: אני לא יכול לקחת חניות.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: לי אין שטח טריטוריאלי.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: אם צריכה להתקבל החלטה, זה רק על-ידי עיריית ירושלים, שהיא מפנה מספר מקומות חנייה ומקצה אותם לאגד לנושא הזה, או לחברת קווים או לחברת סופרבוס, זה לא משנה.
ישראל אייכלר: לא, חברת השירות הציבורי בכותל זה אגד.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: אז אגד, אבל זה עניינה של עיריית ירושלים.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: אני לא יכול לענות במקומם בנושא הזה, זה גם לא עלה מצדנו כך שאני לא יכול להתייחס.
ישראל אייכלר: בסדר, אז הם יתייחסו.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: מבחינת חגי תשרי, אנחנו כבר נערכים כמשטרה החל מיום ראשון הקרוב, כמערך מקדים לחגים ועד לסיום שמיני עצרת, במערך מוגבר.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: זה מתחיל במע"ר החרדי, באזור של רחוב יחזקאל, מאה שערים, בכל האזורים האלה, במקומות שבהם נערכים לחג ויש הרבה מאוד אנשים שמגיעים לקניות, שם אנחנו נערכים בשלב מוקדם.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: אחר כך נערכים בעיקר באזורים שיש אירועים.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: חגי תשרי, עיקר האירועים הם סביב העיר העתיקה, וסביב העיר העתיקה אנחנו נערכים בצורה מוגברת משעות הבוקר המוקדמות ועד 2:00 לפנות בוקר, ולפעמים גם ברצף של 24 שעות.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: הכול תלוי באירועים, הכול תלוי בצרכים, וכמובן שזה בהתאם לנוכחות של כמות התחבורה הציבורית שיש שם, כמו שאמרת אגד, אז אגד, ואין אירוע שלא מתואם, לא עם משרד התחבורה ולא עם אגד, אפילו עם סיטיפס, עם הרכבת הקלה ובוודאי עם עיריית ירושלים.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: כל האירועים האלה מתוכננים, כל האירועים האלה, כבר עשינו עליהם דיונים מקדימים ואנחנו נערכים אליהם.
ישראל אייכלר: אתה גם ערוך למקרה שתהיה זריקת אבנים בסולימאן, ואנשים נוסעים שם ומקבלים אבנים לפעמים?
ישראל אייכלר: זאת אומרת, לפתוח את הציר של הר ציון ביתר גמישות.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: אנחנו נותנים כמשטרת ישראל דגש באבטחה דווקא בחג הזה, בשונה מחגים אחרים – כמו שדיברנו לגבי החגים המוסלמים – כי החשיבות של המעבר בסולטאן סולימאן לתחבורה ציבורית היא חשיבות גבוהה ומירבית משום שכמות האוטובוסים שצריכה להגיע לכותל היא שונה בתכלית מכמות האוטובוסים שהגיעה בחודש יוני, במהלך חודש הרמדאן.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: מהסיכומים שלנו ומההיערכות שלנו בשנים הקודמות אנחנו לא רואים שום בעיה.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: יש כמויות אדירות של אוטובוסים שמגיעים, אנחנו קוראים לזה "מחסנית", הם כל הזמן נמצאים במגמה אחת לאחור ונכנסים לכיוון שער האשפות, לא פנימה אלא בחלק התחתון.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: זה משהו שהוא לא חדש, זה לא משהו שמישהו לא יודע.
ישראל אייכלר: אתה אומר לא פנימה, אתה מדבר על זמנים שיש המון הולכי-רגל שם, שאתה לא יכול להכניס אוטובוס.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: בחול המועד סוכות ובכלל בצאת החגים – בצאת כיפור, בצאת ראש השנה – כשיש עזיבה גדולה יותר של קהל שבא להתפלל בכותל, האוטובוסים מראש לא נכנסים לכיוון שער כיכר גורן אלא עומדים בחוץ.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: כולם יודעים ולשם הם מוכוונים.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: שני אירועים גדולים שיש לנו בחג הזה בסוכות באזור של העיר העתיקה זה כמובן ברכת הכוהנים, ובאותו יום בשעות הערב יש את מעמד הקהל.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: מלבד זה, כל הימים הם ימים שגרתיים פחות או יותר לחול המועד סוכות, ולשם אנחנו מכוונים.
ישראל אייכלר: יש עוד אזורים שיש צפיפות גדולה מאוד בתקופת החגים.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: יש קצת יותר צפיפות בצאת החגים באזור של בר-אילן, צומת סנהדריה.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: שוב, הקהל החרדי שמגיע בהמוניו לירושלים גם רוצה לצאת מירושלים.
<סנ"צ שמעון מרציאנו: אנחנו מתואמים עם משרד התחבורה, עם עיריית ירושלים, עם כל הקווים הציבוריים – זה לא רק אגד – עם כל הקווים הציבוריים שמתגברים את הגעתם לשם ומוציאים החוצה אוטובוסים מעבר לשגרת מוצאי שבת רגיל, ואנחנו כמשטרה נסייע להם במקומות האלה.
ישראל אייכלר: אני מאוד מודה לך, ועכשיו אנחנו רוצים לשמוע את משרד התחבורה.
ישראל אייכלר: הגברת נעה אבירם מייצגת פה את המשרד?
<נעה אבירם: תודה.
ישראל אייכלר: אם אפשר בכל הארץ עכשיו.
ישראל אייכלר: נכנסנו לכותל ולירושלים, אבל אנחנו צריכים יותר להתמקד.
<נעה אבירם: אנחנו כן נתמקד, לפחות בהתחלה בכותל ובהגעה לירושלים, גם בהתאם לנושאים שהעברתם.
<נעה אבירם: כמו שציין שימי, אנחנו, עם המשטרה ועם עיריית ירושלים ועם חברות התחבורה הציבורית השונות שפועלות בעיר – אגד, סיטיפס וכל החברות האחרות – אנחנו נערכים כבר לפני מספר שבועות להסתכלות על כל המועדים השונים והאירועים השונים, כבר בעצם מא' אלול וחזרה ללימודים ותחילת סליחות, לכל אורך ימי החול והמועד שבמהלך תשרי.
<נעה אבירם: זה כולל גם בהסדרי תנועה ובעבודה הדוקה מאוד עם המשטרה, לראות איך אנחנו מזרימים את התנועה ואיך אנחנו מאפשרים קודם כול נסיעה נוחה וטובה של האוטובוסים, ומהירה ככל הניתן גם כדי לשמור על אמינות ויעילות של השירות.
<נעה אבירם: תגבור משמעותי של הקווים בתוך ירושלים, כן בהחלט, בדגש על הביקושים הגבוהים לכותל.
<נעה אבירם: הרכבת הקלה – הם יציינו בהמשך – אבל גם תגבור בימי חול המועד שהם ימים של ביקושים.
ישראל אייכלר: מה זה נקרא תגבור?
<נעה אבירם: פעילות יותר אינטנסיבית.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, פחות דקות המתנה בין רכבת לרכבת.
<נעה אבירם: בעיקר בשעות שכבר זיהינו ולמדנו משנים קודמות שהן עיקרי הביקוש.
<נעה אבירם: אם אנחנו יודעים שבברכת כוהנים יש ביקוש גבוה יותר, אנחנו יודעים ששעות הערב הן שעות יותר מבוקשות, אז התאמה של לוחות הזמנים.
<נעה אבירם: כמובן, בקווים שמגיעים לירושלים.
<נעה אבירם: האמת שב-1 בספטמבר לקראת החגים הפעלנו קווי שירות חדשים לירושלים שיתגברו ככלל את השירות גם במהלך החגים, אם זה מגבעת זאב ואם זה מבית שמש ואם זה בתוך ירושלים, לדוגמה בנוה יעקב, ככה שבגדול, באמת מערך השירות פרוס.
ישראל אייכלר: מה עם שעות השירות בלילה?
<נעה אבירם: זה משתנה בהתאם לימי הביקוש אבל אנחנו מדברים בתקופת סליחות על כך שהקווים בכותל פועלים עד קרוב ל-2:00, סביב רבע לשתיים.
<נעה אבירם: התרת נדרים – עד 3:00 לפנות בוקר; ימי חול המועד ושמחת בית השואבה – גם קווים מכל הארץ שפועלים עד סביבות 1:00 בלילה.
ישראל אייכלר: 1:00 בלילה זה בהחלט לא מספיק כי הפעילות היא לפחות עד 2:00 בלילה ברחובות ירושלים בחגים.
<נעה אבירם: מה שאנחנו מכירים בשנים קודמות, בסך הכול זה עונה על הביקוש.
<נעה אבירם: כמובן שאם ב-1:00 בלילה האוטובוס לא קולט את כל הנוסעים, צריך לתת להם מענה.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, תיתנו לחברות גמישות בעניין הזה, שיוכלו להוציא אוטובוסים גם יותר מאוחר?
<נעה אבירם: אני אומרת שבמידה שלנסיעה האחרונה האוטובוס לא קלט את הנוסעים, יש לתת מענה לנוסעים שהגיעו לתחנה.
<קריאה: מישהו צריך להיות אחראי על זה.
ישראל אייכלר: יש סדרנים מקומיים, אבל השאלה אם אתם מאפשרים – אני רוצה להיות יותר ברור – כי בשנים קודמות היו זמנים שהייתה רוח טובה והחברות באמת רצו לעשות את זה, והגיע איזשהו טלפון לפעמים בטענה שזה הגיע ממשרד התחבורה שאסור להוציא אחרי 1:00.
ישראל אייכלר: דיברתי על זה עם המנכ"ל, שלפחות בימי חול המועד והסליחות, בחודשי תשרי, אומנם אין קווי לילה לציבור החרדי אבל לפחות בימים האלה שיאפשרו עד 2:00 לפחות להוציא אוטובוסים – במקרים שצריך, לא אוטובוס ריק אחד, רק כשיש צורך.
<נעה אבירם: כמו שאמרתי, לגבי תקופת הסליחות, בכותל יש פעילות עד קרוב ל-2:00.
<נעה אבירם: בחול המועד, הפעילות הסדירה היא עד 1:00 בלילה.
<נעה אבירם: תחבורה ציבורית, מטבעה היא מעוגנת ברישיון וזה לא שאם יום אחד אומרים עד 2:00 - - -
ישראל אייכלר: אני רוצה שתיתנו רישיון.
<נעה אבירם: אז הרישיונות ניתנים עד 1:00, ובמידה שיש נוסעים ממתינים, צריך לתת להם את המענה.
ישראל אייכלר: אז תעבירי למשרד התחבורה בקשה.
<שלומית אבינח: הוועדה תפנה.
ישראל אייכלר: הוועדה תפנה, כן.
ישראל אייכלר: אומרת שלומית, מנהלת הוועדה, שהוועדה תפנה.
ישראל אייכלר: אני רוצה שתפני למשרד התחבורה שיאפשרו לפחות עד 2:00 בלילה.
ישראל אייכלר: זה אומנם לא "גשר מעריב" שצריך לפנות בשבת, אבל אפשר להעביר.
ישראל אייכלר: אגב, אני רוצה לציין ששר התחבורה אמר שאף אחד לא פנה אליו בעניין "גשר מעריב" לגבי שבת בגלל שכולם יודעים, הוא לא היה זמין מסיבות בריאותיות, אבל לא כפי שפורסם כאילו הוא הבטיח ולא קיים, אז צריך להיות הגון, לא פנו אליו, אבל פנו לאנשים שם.
ישראל אייכלר: זה הזמן לומר את זה בשידור ציבורי, שיום העצמאות מעבירים, מהתאריך שקמה המדינה, כדי שלא יהיו חילולי שבת כשזה יוצא בימי חמישי, לא רק שישי, ומעבירים את זה לאמצע השבוע.
ישראל אייכלר: ופה, גשר שאפשר היה לפנות אותו, לפוצץ אותו בימי שלישי או לא משנה מתי, היו צריכים לקחת בחשבון מראש שאי אפשר לעשות את זה ביום שישי כי זה יהיה פיקוח נפש, הם אומרים, להשאיר שם חומרים בכביש.
ישראל אייכלר: אנחנו נעבור לחברת אגד.
ישראל אייכלר: עמיר קינן הוא מנהל אגף התנועה של אגד, ויש לנו את הכבוד.
ישראל אייכלר: אם תוכל לפרט את ההיערכות שלכם.
<עמיר קינן: צהרים טובים.
<עמיר קינן: אני אשתדל להתייחס יותר לתחבורה הבין-עירונית ולאו דווקא לירושלים.
<עמיר קינן: ירושלים תופסת פה מרחב די גדול בנושא הזה של חגי תשרי אבל מנוהלת בדרך כלל בצורה מאוד סדורה, עם משטרה, עירייה, כל העולם פה שותף, אז אני אשתדל להתייחס קצת יותר לקטע הבין-עירוני.
<עמיר קינן: כל החלק הבין-עירוני, כמובן שאנחנו מטפלים לפחות בקווים שאגד אחראי עליהם, וזה מכמה מוקדים מאוד מרכזיים לירושלים וחזרה, ובעיקרם בני ברק אשדוד, שהם המוקדים המרכזיים.
<עמיר קינן: יש כמובן עוד מספר מוקדים קטן יותר, כמו חיפה וקצת ערים בדרום, אבל אם נתייחס דווקא למוקדים המרכזיים אז בחגי תשרי השנה אנחנו משתדלים לייצר היערכות טובה יותר וחזקה יותר ביחד עם משרד התחבורה למועדים האלה, אני מדבר בעיקר על ערבי חג, מוצאי חג ועל חול המועד עצמו, סוכות.
<עמיר קינן: ברור לכולם שזה קושי לא פשוט.
<עמיר קינן: מדובר בגידול של מאות אוטובוסים, זה לא עוד חמישה או עוד עשרה אוטובוסים.
<עמיר קינן: מדובר בחלק מהימים בגידול של למעלה מ-200 אוטובוסים ביום מסוים, זה מסות אדירות, ולכן אנחנו מנסים לייצר היערכות קצת שונה מהרגיל וזו היערכות שמדברת על תהליך של יציאה ממוקדים.
<עמיר קינן: במקום להסתובב בכל העיר לאורך כל היום, אנחנו נייצר מוקדים גם בבני ברק, גם בירושלים וגם באשדוד, והמוקדים האלה יהיו מוקדים שמהם יצאו אוטובוסים בתדירויות מאוד גבוהות, גם בערבי החג כללית וגם במוצאי החג ובחול המועד עצמו.
ישראל אייכלר: אנחנו מאוד שמחים על הבשורה אבל בשטח לפעמים אומרים שאין מספיק אוטובוסים, וזה דבר שהוא בלתי מתקבל על הדעת.
ישראל אייכלר: להזכירכם, המדינה מסבסדת במיליארדים את חברות האוטובוסים, את הנוסעים בעצם, והמיליארדים האלה נועדו כדי שיהיה ההבדל הברור בין חברה פרטית או רכב פרטי, שכשהרכב במוסך כמו שאמרתי בפתיחה, אז אי אפשר לנסוע, לבין חברות ציבוריות שצריכות לספק אוטובוסים, אם צריך לשכור מחברות פרטיות אחרות, ולא לאפשר שום מצב שאנשים מחכים בתחנות ואומרים אין אוטובוסים.
ישראל אייכלר: זה הקו המנחה לכאורה שמקובל עליך, ואני רוצה לציין שלא פשוט להסיע נוסעים.
ישראל אייכלר: רק השבוע קיבלתי תלונה מאזרח שהגיע – לא חג ולא שום דבר – ביום רגיל, בצהרים רגיל, ב-2:30 האוטובוס מאשדוד לירושלים, 450, לא הגיע.
ישראל אייכלר: אחר כך הוא היה צריך לנסוע ב-451, הגיע אוטובוס בלי מזגן, הנהג היה עצבני והוא ביטא את עצבנותו על הנוסעים, עד כדי כך שהוא יצא מהעיר והודיע לאגד, אני לא יכול להמשיך לנסוע עם רכב כזה.
ישראל אייכלר: באו להחליף את הרכב, החליפו רכב, והאיש הגיע בשעה 5:30 לירושלים.
ישראל אייכלר: התלונה תגיע אליכם.
ישראל אייכלר: זה דבר שקרה ביום רגיל.
ישראל אייכלר: אני מצפה מחברה כמוכם, שמשנעת כל כך הרבה נוסעים, בוודאי לא ביום רגיל זה צריך לקרות – אוטובוס בלי מזגן ואוטובוס שלא מגיע.
ישראל אייכלר: אתה תבדוק את זה, אני לא מבקש ממך תשובה כרגע, אבל אני רוצה שבחגים, ששם אנחנו יודעים שזה מועד לצפיפות ולתחנות עמוסות, תפרצו את המעגל הזה, זה לא חייב להיות כך.
ישראל אייכלר: אני יודע שבבני ברק יש בעיה טכנית של אנשים שחונים ביציאה, והפתרון שאתה מציע זה מוקדי יציאה, אני מקווה שתוכלו להזרים אותם גם לא רק מרחוב השומר, הרחוב הצפוף, אבל בעיקרון צריכה להיות הנחיה – אין משאירים אנשים בתחנות.
ישראל אייכלר: אנשים הם לא פליטים באירופה שהגיעו מסוריה.
ישראל אייכלר: צריך לאפשר להם לזרום.
ישראל אייכלר: כדי להרגיע קצת את האווירה, אני רוצה לספר לכם שאבא שלי בצעירותו היה בתקופה מסוימת נהג חברה קדישא.
ישראל אייכלר: הוא פעם נסע בלילה עם נפטר, אז שאלתי אותו כילד: אבא, אתה לא מפחד?
ישראל אייכלר: אז הוא אומר: לפחד להסיע מתים?
ישראל אייכלר: להסיע חיים זה פחד, אנשים חיים.
ישראל אייכלר: הוא אומר: אני יכול להכניס שני מתים אחד ליד השני, ואף אחד לא יגיד, למה שמת אותי פה ולמה שמת אותי פה.
ישראל אייכלר: אנשים חיים, ברגע שהם עולים לאוטו, מייד יש להם טענות, כך שזה לא פשוט - סליחה על ההומור השחור – לא פשוט להסיע נוסעים, ודאי לא אלפי נוסעים, ודאי לא בשעות מסוימות, כך שכשאנחנו באים בטענות אליכם שלא תחשבו שאנחנו מאשימים אתכם בזלזול בציבור.
ישראל אייכלר: אבל, אנחנו כן דורשים שתהיו ערוכים מראש לזה.
ישראל אייכלר: אנחנו יודעים מתי התאריכים, אתם יודעים מתי השעות, יש לכם מספיק אנשים בעלי ניסיון בשטח, ותשתדלו כמיטב יכולתכם, ויש לכם יכולת טובה מאוד.
<עמיר קינן: כן חשוב לציין עוד דבר אחד.
<עמיר קינן: גם באירועים, אנחנו לקחנו בחשבון כמובן את כל האירועים שרצים במהלך כל תשרי, כולל "טישים" למיניהם, כולל הכול, ויש מצב אפילו שאנחנו בתהליך עם משרד התחבורה, אם נצטרך לחרוג משעה 1:00 בלילה אנחנו גם נחרוג מ-1:00 בלילה על מנת לתת את התשובה הזאת, אז צריך לקחת גם את זה בחשבון.
ישראל אייכלר: אני ממש מודה לך, ושיהיה בהצלחה.
<אברהם יהושע בייער: אפשר לשאול את המנכ"ל של אגד?
ישראל אייכלר: הפונים לא שואלים.
ישראל אייכלר: הפונה פונה לוועדה, הוועדה שואלת.
ישראל אייכלר: אם אתה רוצה למסור בכתב תביא לי פתק, אם זאת שאלה שלא נשאלה, אני אשמח לשאול.
ישראל אייכלר: לפני שאני עוזב את אגד אני רוצה לחבר פה בעיה שציינתי קודם בסיפור.
ישראל אייכלר: יש מצב שאצלכם אפשר לתקף שני אנשים, בעל ואישה, במכשיר וכשהוא עובר עם הכרטיס לסיטיפס – סיפור שהיה, שסיפרתי – תפסו אותה.
ישראל אייכלר: יש בעיה כזאת טכנית?
ישראל אייכלר: אתם מודעים לזה?
<עמיר קינן: ברב-קו יש כרטיס.
<עמיר קינן: הרי הכרטיס הוא על-פי סטטוס של בן אדם.
<עמיר קינן: יש כרטיס שנקרא כרטיס אנונימי.
<עמיר קינן: אנונימי זה ללא סטטוס, שם מותר לתקף שניים, אבל ברב-קו עם סטטוס אסור לתקף שני אנשים כי אם אתה עם סטטוס של ותיק, אתה לא יכול לתקף בו ילד או מישהו אחר.
ישראל אייכלר: זה ברור, אבל באותו גיל?
<עמיר קינן: ברב-קו אנונימי זה מותר.
<שלומית אבינח: ואצלכם בסיטיפס?
ישראל אייכלר: ואצלכם בסיטיפס זה מקובל האנונימי הזה?
<ירון רביד: זה לא מקובל וזה גם לא אפשרי, ואני אחדד יותר מזה.
<ירון רביד: ניתנה בעבר הנחיה על-ידי משרד התחבורה לאגד להקפיד לא לאפשר לנוסעים שמבקשים כרטיס מעבר, על אותו כרטיס לבצע שני תיקופים מאחר שזה לא יכול להתקבל ברכבת.
ישראל אייכלר: זאת אומרת, במקום להגיד לכם כן לקבל, הם אומרים לאגד לא לקבל.
ישראל אייכלר: זה משרד התחבורה?
<נעה אבירם: אני אוסיף עוד מילה על זה.
<נעה אבירם: באמת כמו שנאמר פה, מה שאנחנו קוראים מולטי-ולידציה, תיקוף כפול על אותו כרטיס, מתאפשר טכנית באוטובוסים, לא מתאפשר ברכבת, ולו רק בגלל הסיבה שאין נהג שאפשר להגיד לו: תנקב לי שני ניקובים, תנקב לי שלושה ניקובים, וכולי.
<נעה אבירם: משרד התחבורה כן פועל מול סיטיפס לחדש את מכשירי התיקוף ומכשירי הכרטוס, זה באיזשהו תהליך.
<נעה אבירם: כרגע בכל מקרה כפי שצוין פה, ברכבת ניתן לתקף כל אחד עם הכרטיס שלו, עם החוזה שלו, והפרופיל שלו בכרטיס אחד בלבד.
ישראל אייכלר: אם כך, שיהיה כתוב בדוח שהאיש יקבל, שזכותו לבוא לוועדת ערר כי הוא האיש שלא צריך לשלם את הקנס.
ישראל אייכלר: אם הוא תיקף פעמיים באוטובוס, וסיטיפס ומשרד התחבורה לא יכולים לספק לו את המכשיר האלקטרוני, אז לפחות במקרה כזה, אם הוא מקבל דוח – בלי להכריז על אירוע – אם הוא יקבל דוח של 180 שקלים, שיחזירו לו את זה בבקשה, או שיפטרו אותו.
<ירון רביד: אני רוצה לציין שוועדת הערר, שמפקחת עלינו מטעם המדינה, דנה בנושא הזה וגיבתה את ההחלטה של סיטיפס מאחר שזו הנחיה של משרד התחבורה, כעת.
ישראל אייכלר: אז אני פונה למשרד התחבורה.
ישראל אייכלר: אני רוצה לדבר בשם האזרח, שיוותרו לו על הדוח.
ישראל אייכלר: כל הבושה של קבלת דוח זה מספיק עונש, על לא עוול בכפו, אבל שלא יצטרך לשלם אותו.
<נעה אבירם: אני רק אגיד שיש שתי ערכאות.
<נעה אבירם: יש ערכאת ערעור ראשונה לסיטיפס, וכל פונה שפונה לסיטיפס וערעורו לא מתקבל, רשאי, זכאי ופתוח בפניו לפנות לאותה ועדת ערר שדנה בכל נושא לגופו.
<שלומית אבינח: צריך להגיע פיזית לוועדת הערר כשאתה מסביר, במסגרת ההליך?
<נעה אבירם: ניתן להגיע פיזית, לא חובה.
<נעה אבירם: יש דיונים שנעשים בהיעדר הפונה, זה לבקשתו.
ישראל אייכלר: הייתי מעז לבקש שבטופס עצמו יהיה כתוב.
<נעה אבירם: שניתן לפנות.
ישראל אייכלר: שניתן לפנות ושהוא יקבל את הכסף חזרה אם קרה דבר כזה, אבל אני לא מעז לכתוב את זה.
<נעה אבירם: מטבע הדברים, הערעור נדון על השאלה האם הוא יקבל את כספו חזרה או לא, וכאמור כל מקרה נדון לגופו ואפשר גם לראות החלטות קודמות באתר של משרד התחבורה.
ישראל אייכלר: שהחזרתם כסף על דבר כזה?
<נעה אבירם: היו גם מקרים.
ישראל אייכלר: היו מקרים שלא החזרתם כסף על דבר כזה?
<נעה אבירם: היו עד כה משהו כמו כמה מאות.
<שלומית אבינח: האם למישהו יש נתונים מספריים?
<נעה אבירם: אני יכולה להגיד בגדול, שלוועדת הערר יש עשרות פניות מדי חודש, בסך הכול מאות פניות.
ישראל אייכלר: כי אנחנו מקבלים טענות שאתם לא מחזירים במקרה כזה כמו שדיברנו, אבל אנחנו נבדוק את זה אתכם.
<נעה אבירם: כל מקרה לגופו, וכן, אפשר לראות החלטות.
ישראל אייכלר: אז אם יש מישהו שנעשה לו עוול כזה, שיפנה אלינו לוועדה, כמו שאמרנו במייל או בפקס.
ישראל אייכלר: מדובר פה באדם שתיקף באגד.
<ירון רביד: אם אפשר להעיר, יושב-ראש הוועדה, בעניין הזה.
ישראל אייכלר: אני רציתי קודם חברה אחרת, אני אתן לסיטיפס את רשות הדיבור, דבר על מה שאתה רוצה.
<ירון רביד: ירון רביד, מנכ"ל סיטיפס.
<ירון רביד: אני רק אתייחס לנושא הזה ואחרי כן אני אתייחס להיערכות לחגי סוכות.
<ירון רביד: אני לא חושב שבמצב הקיים היום, הנוכחי – כפי שהמערכת אושרה על-ידי המדינה – יש לאפשר מולטי-ולידציה.
<ירון רביד: ברגע שפרויקט הכרטוס, שאנחנו עובדים עליו עם המשרד, יצא לדרך ותהיה אפשרות לעשות מולטי-ולידציה, אין בעיה.
ישראל אייכלר: מתי זה יהיה אתה חושב?
<שלומית אבינח: תסביר לצופים מה זה מולטי-ולידציה.
<ירון רביד: מולטי-ולידציה זה אפשרות באמצעות כרטיס אחד לתקף מספר פעמים.
<ירון רביד: כרגע, בסיטואציה הנוכחית ולפי הנחיות של משרד התחבורה – ושוב, כפי שאמרתי, ועדת הערר זה לא ועדה שלנו, זה מעל ועדת ההשגות שלנו – שהיא בחנה את המקרים האלה, לפחות לפי החוק והתקנות וההנחיות הקיימות, היא אימצה את העמדה הזאת.
<ירון רביד: אם רוצים לשנות את זה, זה בסדר גמור אבל המערכת צריכה לאפשר את זה.
ישראל אייכלר: אני מבקש לשנות את זה.
ישראל אייכלר: זו עמדה לא מוסרית.
ישראל אייכלר: אדם ששילם והיה הגון ולא גנב, לא צריך לקבל קנס של 180 שקלים.
ישראל אייכלר: זה עוול גדול.
ישראל אייכלר: אני חושב שכל אזרח מבין את זה, כל צופה מבין את זה עכשיו.
<ירון רביד: אלה ההנחיות של משרד התחבורה, אדוני היושב-ראש.
ישראל אייכלר: מותר לי לערער על הנחיות משרד התחבורה.
ישראל אייכלר: בשביל זה נשלחתי לכנסת.
<ירון רביד: אני מתייחס רק לסוגית הקנס.
ישראל אייכלר: אתה חייב לפעול לפי הנחיות משרד התחבורה.
ישראל אייכלר: אני לא.
<ירון רביד: מאה אחוז.
<ירון רביד: זה כל מה שרציתי לחדד בהקשר הזה.
<ירון רביד: לגבי היערכות לחג, אנחנו מתגברים את הרכבת.
<ירון רביד: משעה 9:00 בבוקר ועד 20:00 בערב כל שש דקות תהיה רכבת, כך שנוסע לא יצטרך להמתין בממוצע יותר משלוש דקות.
ישראל אייכלר: בימים רגילים כמה דקות מחכים?
<ירון רביד: גם.
<ירון רביד: אנחנו השקנו תוכנית כזאת בתחילת חודש אוגוסט, שש דקות, אנחנו פשוט מרחיבים את שעות הפעילות לכיוון שעות הערב.
<ירון רביד: אנחנו מפעילים כשלוש סוכות שנוסעים משתמשים בהן, כניסיון משנים עברו בתחנה המרכזית, בהר הרצל ובגבעת התחמושת.
ישראל אייכלר: סוכות למה?
ישראל אייכלר: לחכות?
<ירון רביד: אנשים שמגיעים ורוצים לאכול בסוכה או ממתינים.
<ירון רביד: יש לנו שלוש סוכות כאלה, זה עובד בצורה טובה, פרויקט משותף שלנו עם "סוכות ירושלים" כבר שנה רביעית.
<ירון רביד: אנחנו מפעילים עמדות מכירה במספר תחנות שיש בהן ביקושים, מעבר למכונות הכרטוס.
<ירון רביד: גם בגבעת התחמושת, גם בכיכר ספרא וגם בתחנה המרכזית, זה גם פרויקט שהוכיח את עצמו.
ישראל אייכלר: יש הרבה אורחים שמגיעים מחוץ לעיר ולא רגילים לנסוע ברכבת ולא יודעים איך להסתדר עם זה.
<ירון רביד: נכון.
<ירון רביד: זו בגדול ההיערכות שלנו לחג.
ישראל אייכלר: מה אתם מתכוונים לעשות עם פקחים שמתנהגים בצורה לא הולמת?
<ירון רביד: אם אתה רוצה שאני אתייחס לנושא הפקחים, אז בכמה מלים.
<ירון רביד: קודם כול, אנחנו חגגנו בחודש אוגוסט ארבע שנים להפעלה, כדאי לדעת את זה.
ישראל אייכלר: אתה רוצה להזכיר לנו שזמנו של האדם חולף מהר.
<ירון רביד: לא, לא, בכלל לא.
<ירון רביד: רק להגיד שיש לנו כמו שציינת כ-140,000 איש ביום שנוסעים.
<ירון רביד: מרבית הנוסעים שלנו, כמו שאדוני יודע, הם נוסעים שנוסעים אתנו כל יום.
<ירון רביד: אני לא חושב שיש בעיה של ידיעת הכללים.
<ירון רביד: למרות זאת וליתר ביטחון ועל מנת לתת שירות טוב, אנחנו בחודשים האחרונים יצאנו בקמפיין של כל כללי הנסיעה, כולל כל מה שהתייחסת אליו גם קודם, מבחינת ההנחיות של משרד התחבורה.
<ירון רביד: הפלקטים האלה תלויים בתחנות, נמצאים באתר האינטרנט, הם נמצאים בשלוש השפות, גם לתיירים – בערבית, באנגלית ובעברית.
<ירון רביד: יש לגבי הנושא הזה גם כריזה ברכבת.
<ירון רביד: אני חושב שאחרי ארבע שנים קשה להגיד "לא ידעתי".
<ירון רביד: זה באופן כללי.
ישראל אייכלר: אם אני אעלה על הרכבת, מבטיח לך שלא ידעתי.
ישראל אייכלר: יש הרבה אנשים שבאים מחוץ לעיר.
<ירון רביד: לפני שאתה עולה לרכבת אתה פוגש פלקט, הוא נמצא ליד מכונת הכרטוס שבה אתה רוכש את הכרטיס, ושם מופיעים כל הכללים באותיות קידוש לבנה ובצורה מאוד מאוד ברורה.
ישראל אייכלר: לא היה פקח שמכריז על אירוע - - -
<ירון רביד: אני אתייחס לפקחים, היושב-ראש, אני לא אברח מהנושא, אנחנו לא מושלמים.
<ירון רביד: לגבי הנושא של מולטי-ולידציה, מספר תיקופים באותו כרטיס, אז התייחסתי.
<ירון רביד: כרגע זו המערכת שקיימת אצלנו.
ישראל אייכלר: מתי אתם חושבים תהיה המערכת החדשה?
<ירון רביד: אני מעריך, סדר גודל של כשנה מהיום.
<ירון רביד: אנחנו אמורים לקבל הוראת שינוי מהמדינה במסגרת הסכם הזיכיון.
<ירון רביד: אנחנו עדיין ממתינים להוראה הזאת.
<ירון רביד: עדכנו אותנו בשבוע האחרון שאנחנו אמורים לקבל חומר בהקשר הזה בשבועות הקרובים, אני מקווה שאחרי החגים היא תסוכם ואנחנו נוכל לצאת לדרך.
ישראל אייכלר: יש לך מושג בערך כמה דוחות ביום רושמים לכם הפקחים?
<ירון רביד: אני גם רוצה לציין שאין שום יעד כמותי לפקח מבחינת דוחות.
<ירון רביד: אני כן יכול להגיד לך, ואתה גם ודאי יודע את זה מהפניות שהגיעו אליך, אנחנו נמצאים בקמפיין אכיפה מוגבר בחודשים האחרונים, אנחנו עוקבים אחר הנושא הזה.
<ירון רביד: דרך אגב, לא המצאנו פה שום דבר, הכול קיים בכל המערכות הפתוחות האלה בעולם – מערכות של פיקוח ובקרה.
<ירון רביד: לגבי רב-קו של אחר, שגם בנושא הזה אני יודע שמגיעות אליך לא מעט פניות, וגם בגינן לפי הנחיות כרגע של משרד התחבורה, הרב-קו הוא אישי ואינו ניתן להעברה, מבחינתנו אין התנגדות.
<ירון רביד: במידה ותהיה החלטה שהרב-קו יכול לעבור לנוסע אחר, אנחנו נמצאים בתהליך שכרגע אנחנו מקיימים את ההנחיות של משרד התחבורה.
<ירון רביד: דרך אגב, אדוני היושב, גם הנושא הזה עלה לוועדת הערר, שמפקחת על הפעילות שלנו, ואנחנו קיבלנו גיבוי להחלטה הזאת.
<ירון רביד: הנושא הזה עלה גם בתהליכים אחרים.
ישראל אייכלר: אני רוצה שתגיע לסיום.
ישראל אייכלר: מה אתם עושים עם פקח שמתנהג באלימות?
<ירון רביד: לגבי פקחים שמתנהגים באלימות, אנחנו מדגישים, וחוזרים ומדגישים בפני הפקחים שצריך להתנהג באדיבות כלפי הנוסעים.
<ירון רביד: אני חייב שתדע, אדוני היושב-ראש, הפקחים שלנו מותקפים – הן פיזית והן מילולית - יום-יום, שעה-שעה, בפעילות שלהם.
<ירון רביד: זו פעילות מאוד מאוד לא סימפטית והם עוברים הרבה מאוד חוויות לא נעימות, כולל כל מיני כינויים שאני לא רוצה להזכיר אותם כאן מפאת כבודה של הוועדה.
<ירון רביד: אני כן חושב שעל הפקחים עצמם, כמו שאמרתי גם קודם, קיים מנגנון של ועדת השגות, שגם אם הפקח עצמו שגה במתן החיוב המוגדל, ועדת ההשגות יכולה לבטל אותו, ואם האזרח עצמו סבור שנעשה לו עוול, וגם זה יכול לקרות, אנחנו לא מושלמים, יש מעלינו ועדת ערר שמפקחת על הפעילות של ועדת ההשגות.
<שלומית אבינח: ירון, אולי תגיד בשידור – זו הזדמנות, בכל זאת צופים – איך פונים אליכם.
<שלומית אבינח: זה גם חלק מהשירות.
<ירון רביד: דרך אגב, בקנס עצמו – שלומית – מופיעים כל פרטי ההתקשרות וכיצד פונים אלינו, באיזה אופן.
<ירון רביד: זה ניתן להיעשות גם דרך מרכז השירות שנמצא בבניין כלל, גם דרך האתר, ואין שום בעיה לפנות אלינו בכל אמצעי התקשורת, הם מופיעים בטופס עצמו, ואפשר להגיש את הפנייה הזאת, ואכן מתקבלות פניות כאלה.
<ירון רביד: כמו שגם שוחחנו, אנחנו מזמינים אותך לשיחה עם הפקחים על מנת להדגיש את החשיבות של הסברת הפנים בפני הלקוח, ומצד שני לקיים את העבודה.
ישראל אייכלר: איך אתה מסביר את העובדה שיש פקחים בכל רחבי הארץ, עשרות שנים – מאז שהייתי ילד באוטובוס ידעתי שיש פקח – ואף פעם האזרחים לא היו מאוימים על-ידי הפקחים כמו ברכבת הקלה?
ישראל אייכלר: מה פה ההבדל?
<ירון רביד: אני לא חושב שהאזרחים מאוימים.
<ירון רביד: אני כן חושב שהשוני, בניגוד למערכות האוטובוסים, זו המערכת היחידה שהיא מערכת פתוחה.
<ירון רביד: לאחרונה נכנסה גם המטרונית.
<ירון רביד: זו מערכת שבה בעצם כל האחריות על רכישת הכרטיס והתיקוף שלו היא בידי הנוסע, בניגוד למערכות האוטובוסים.
ישראל אייכלר: ארבע שנים, הציבור עוד לא התרגל שצריך לשלם בלי הנהג?
<ירון רביד: לכן אמרתי גם קודם שאני חושב שאחרי ארבע שנים לקבל פנייה שאומרת שמישהו נוסע אתנו ולא מכיר את הכללים, זה קצת מעלה סימני שאלה בהקשר הזה.
ישראל אייכלר: חוץ מהכשל הזה שיכול בהחלט להיות טכני.
ישראל אייכלר: אני מודה לך מאוד, מר רביד, שהיית אתנו ודיברת.
<ירון רביד: תודה לך.
ישראל אייכלר: אני רוצה לפנות למנכ"ל קווים, ציון פת.
<ציון פת: צהרים טובים.