GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מלכה חכם: אני רוצה להודות לך גם.
יהודה חכם: תודה רבה.
עדי קול: צהריים טובים, אני שמחה לפתוח את הישיבה של הוועדה המיוחדת לפניות הציבור בכנסת.
עדי קול: התכנסנו היום לישיבה חגיגית.
עדי קול: בדרך כלל הוועדה מתכנסת בעקבות פניות של אזרחים או של קבוצת אזרחים של ארגונים, היום קיבלנו פניות אנונימיות, אבל חזותיות שנתחיל ונראה אותם במצגת.
עדי קול: (הקרנת מצגת) זה מדגם קטן ולא מייצג של תמונות, מצבים וסיטואציות של הצפות בערים שונות ברחבי הארץ, אלו הצפות קיצוניות ללא הערכות מתאימה.
עדי קול: הצפות שגרמו לנו להיכנס לדיון "הכן רכבך לחורף, איך מתכוננות הרשויות המקומיות לחורף העומד בפתחנו.
עדי קול: לא מדברים על שלג או משקעים קיצוניים.
עדי קול: מאז תחילת החורף היו מעט ימי גשם ועדיין אנחנו רואים הצפות מאוד גדולות, רואים שהרבה מהרשויות המקומיות אינן ערוכות למזג האוויר ולאקלים.
עדי קול: הזמנו לפה 257 רשויות מקומיות, קיבלנו מענה רק מ-27 רשויות מקומיות ומספר הנציגים שהגיעו לכאן עוד פחות.
עדי קול: בעיקר אנחנו רוצים לבדוק אתכם, האם אתם ערוכים.
עדי קול: היום, בשבוע הזה מזג האוויר טוב ואין גשם, אבל תוך מספר ימים יחזרו המשקעים ואנחנו צריכים להיות ערוכים לכך.
עדי קול: אני אשמח לשמוע מהנציגים שהגיעו לכאן איך נערכים למזג האוויר, איך מבטיחים שנקבל את מזג האוויר בצורה הולמת.
<דוד ג'קמן: שלום, דוד ג'קמן מעיריית תל אביב.
<דוד ג'קמן: ראשית, מערכות התיעול מתואמות לתקופות הסתברות עוצמת גשם.
<דוד ג'קמן: כלומר, מערכות הניקוז בשום מקום בעולם לא נותנות פתרון למאה אחוז מהגשמים שיכולים לרדת.
<דוד ג'קמן: זאת אומרת שאם יש שבר ענן, כמו שקרה לפני כשבוע ולעוצמת גשם מעל המתוכנן המערכת פשוט לא מסוגלת לתת מענה ואז רואים הצפות.
<דוד ג'קמן: צריך גם לזכור שהמערכות הישנות תוכננו להסתברות של 1 2 או 1 ל-5.
<דוד ג'קמן: כלומר באזור בו קיימת מערכת ניקוז יכול להיות שפעם בחמש שנים או פעם בשנתיים תהייה הצפה.
<דוד ג'קמן: המערכת הכי אמינה היא 1 ל-100, כלומר, אחת למאה שנה יכולה להיות הצפה.
<דוד ג'קמן: כאן צריך להיזהר מלהגיד שדבר כזה יכול להתרחש פעם ב-25.
<דוד ג'קמן: באיילון אמרו שזה יכול לקרות פעם ב-25 שנה ואז זה קרה שוב יום אחרי זה.
<דוד ג'קמן: צריך להגיד 4 פעמים ב-100 שנה, סתם.
<דוד ג'קמן: המערכות הקיימות בעיריית תל-אביב, נותנות מענה ואנחנו יודעים שיש את המגבלה הזאת.
<דוד ג'קמן: אנחנו עושים הכנה לחורף.
<דוד ג'קמן: הכנה לחורף כוללת בדיקת כל הקולטנים, את ניקוי שלהם, הוצאת הלכלוך אם קיים, דואגים שהם יהיו נקיים ומוכנים.
<דוד ג'קמן: ברור שאת כמות הניילון על פני הקולטנים שחוסמים את כניסת המים לתוך הקולטנים אנחנו מנקים ומטפלים.
<דוד ג'קמן: זה בצד ההכנות.
<דוד ג'קמן: יש לנו ארבע דרגות של סופה, יש כוונות א', ב', ג' ו-ד'.
<דוד ג'קמן: בכוננות א' יש רק כוננים, ביובית אחת או שתיים שעומדות בכוננות ואם יש בעיה מקומית בזמן שהגשם יורד, אם צופים שהגשם יורד עד ל-30 מ"מ אנחנו מוציאים ביובית או מעמידים משאבה במקומות המועדים.
<דוד ג'קמן: כוונות סופה ב', כשיש גשם בין 30 ל- 60 מ"מ, במצב זה מעמידים משאבות במקומות הבעייתיים.
<דוד ג'קמן: המקומות הבעייתיים הם בדרך כלל מקומות לא מוסדרים שצריך לפנות פולשים או דיירים שהנושא מבחינת התב"ע לא מוסדר, כלומר שאי אפשר להשקיע בתשתיות – שם מעמידים משאבות והכול מוכן לפני רדת הגשם.
<דוד ג'קמן: יש לנו הסכם עם חברת חיזוי מזג האוויר, הם שולחים לנו במשך כל החורף יום יום את תחזית מזג האוויר לחמישה ימים הקרובים.
<דוד ג'קמן: כשאנחנו רואים שבעוד כך וכך ימים צפוי לרדת גשם בכמות כזאת או אחרת, בהתאם לזה אנחנו נערכים.
<דוד ג'קמן: כוננות סופה ג', במצב זה מעמידים כבר תורנים והמוקד העירוני מתחיל להפעיל את כל מערך המשאבות והביוביות הפזורות בכל העיר.
<דוד ג'קמן: בכוננות ד', כשצפוי בין 70 ל-100 מ"מ והלאה אנחנו ממש מקימים חמ"ל עירוני.
<דוד ג'קמן: כאמור במצב זה אנחנו מקימים חמ"ל עירוני שמרכז את כל הנושא של פינוי תושבים בעת הצורך, מערך האוטובוסים, מתנ"סים אליהם יפנו את התושבים - - -
עדי קול: מתי בפעם האחרונה הייתה לכם סיטואציה כזאת?
<דוד ג'קמן: בשנה שעברה, היה כמעט פינוי כשנחל איילון עלה.
<דוד ג'קמן: הגענו למצב שהמים ממש הגיעו לתחתיות הבתים בשכונת ידידיה, האוטובוסים כבר לא היו מוכנים לפנות אותם.
<דוד ג'קמן: המזל שבדיוק שהגענו למצב הזה התחילו המים לרדת.
<דוד ג'קמן: אגב, אנחנו בקשר גם עם רשות הניקוז שהם מדווחים לנו מה מצב המים במעלה.
<דוד ג'קמן: אם המעלה מוריד הרבה מים הם אומרים לנו 'המצב הוא בגובה כזה וכזה, דעו לכם שבעוד שעה אתם תהיו בנחל איילון או בנחל הירקון ברום כזה וכזה.
<דוד ג'קמן: גם לפי זה אנחנו פועלים.
<דוד ג'קמן: זה בגדול מה שניתן לעשות.
<דוד ג'קמן: בכל מקרה, לתת פתרון לכל מצב ולכל גשם במערכות הקיימות בארץ זה לא דבר אפשרי.
עדי קול: נמצאים כאן נציגי עיריית חולון?
עדי קול: אני אשמח לשמוע מכם, ראיתי את התמונות מהעיר שלכם.
<נדב יפה: התכנית שלנו כוללת הערכות בדומה למה שיש בעיריית תל אביב שדוד ג'קמן תיאר כעת.
<נדב יפה: לנו יש גם נוהל הערכות מסודר לקראת החורף.
<נדב יפה: עיריית חולון בשונה מתל אביב למשל, היא בנויה ומתאפיינת דמוגרפית, היא נבנתה על דיונות, יש בה המון שקעים אבסולוטיים.
<נדב יפה: כפי שציין דוד מתל אביב, התכן של הניקוז שם לא מתאים לכל אירוע.
<נדב יפה: במסגרת זאת אציין שאנחנו כעת בתכנון וביצוע של מוביל מאוד גדול שיפתור את רוב הבעיות שראינו כעת.
<נדב יפה: זה לטווח הארוך.
<נדב יפה: כל המערכות שלנו היום מתכוננות בתכן שהוא 1 ל-20 ובמקומות מסוימים 1 ל- 10, כלומר, יש הסתברות לאירוע אחד לעשר שנים או אחת לעשרים שנה.
<נדב יפה: זה בצד התכנון לטווח הארוך.
<נדב יפה: תכנון לטווח הקצר, כל השנה אנחנו עובדים על ניקוי מערכות הניקוז שלנו.
<נדב יפה: מצלמים את הקווים עם מצלמות תת-קרקעיות ומנקים את הקווים מחול ולכלוך.
<נדב יפה: קצת לפני הסתיו אנחנו נכנסים לניקוי של קולטים כפי שציין דוד ג'קמן.
עדי קול: המצב שראינו בתמונה - - -
<נדב יפה: היה שם שבר ענן ובחולון אין תחנת מדידה.
<נדב יפה: הדבר הכי קרוב שאנחנו זיהינו בתחנת מדידה הקרובה, בנתב"ג יש תחנת מדידה, שם נמדדו בסמוך מאוד לאירוע הזה 55 מ"מ שירדו בפחות משעה.
<נדב יפה: אנשי מקצוע שנמצאים פה יודעים שזה אירוע חריג משמעותי, אירוע שלא קורה לא כל שנה, לא כל שנתיים ולפעמים גם לא כל עשר שנים.
<נדב יפה: זה אירוע חריג לדעת כל הדעות.
<נדב יפה: בפינת הופמן ופיכמן הייתה הצטברות עילי מעל פני הכביש בגלל מערכת שלא יכלה לספוג את האירוע.
<נדב יפה: המים כאמור מחפשים את הדרך הכי קלה להם כדי להתפנות.
<נדב יפה: מעבר לכך, היה שם אתר בנייה פרטי חפור, כל המים התנקזו לשם, הקיר שם לא היה מדופן והמים חתרו מתחת לכביש ופשוט הקיר קרס.
<נדב יפה: עיריית חולון הסיקה לא מעט מסקנות מהאירוע זה למרות שזה קרה בשטח פרטי.
<נדב יפה: עיריית חולון הסיקה את המסקנות ואנחנו מטפלים גם באופן אישי בבעלים של הקרקע במקום.
<נדב יפה: זה אירוע, שוב, קשה לחשוב על כל נקודה ונקודה בעיר ולמנוע אירועים כאלה.
<נדב יפה: זה לא קרה בגלל כביש לא תקין או מערכת לא תקינה.
<נדב יפה: כאן היה שילוב של שני דברים, אירוע חריג ו - - -
<זוהר נוימרק: מדובר כאן באירוע מאוד חריג.
<זוהר נוימרק: אני מבקש לחדד את הדברים.
<זוהר נוימרק: בסך הכול אנחנו ערוכים וכמו בעיריית תל אביב יש לנו צוותי כוננות.
<זוהר נוימרק: אנחנו בשיתוף פעולה גם עם תאגיד המים מי שקמה כולל בנושא הביובים.
<זוהר נוימרק: יש לנו את נושא הניטור, נושא של גובה הביובים וכדומה כולל כל הצעדים שאנחנו נוקטים.
<זוהר נוימרק: שוב, אנחנו לא ערוכים, זה עניין של עלויות כספיות.
<זוהר נוימרק: אחת לעשר, עשרים, או שלושים שנה, עלול לקרות דבר כזה.
<זוהר נוימרק: אנחנו לא בנויים למצבי קיצון ולא יכולים לעבוד על פי זה, יש לנו צוותים שערוכים לכל מקרה כזה.
<זוהר נוימרק: התחזית המטאורולוגית שקיבלנו לאותו יום, לא הזכירה סכנה או דבר שיכול להביא למצב הזה - - -
<נדב יפה: הבאתי את התחזית לכאן, אוכל להעביר לכם אותה.
<נדב יפה: היא לא דיברה על אירוע גשם.
<נדב יפה: מעבר לכך, אני לא יודע מה אתם קיבלתם בתל אביב, אנחנו מתחילים להפעיל את צוותי הכוננות שלנו החל מסיכון הצפות ברמת בנוני ומעלה.
<נדב יפה: התחזית דיברה שבלילה תהייה סבירות קלה להצפות.
<נדב יפה: זה באמת היה אירוע חריג גם מבחינת התחזית שהתקבלה.
<נדב יפה: ברשותך אפשר להעביר לעדי את התחזית.
<אבנר פורשפן: התחזית הזאת לא ניתנה על ידי השירות המטאורולוגי, היא ניתנה על ידי חברה פרטית.
<אבנר פורשפן: היה צריך להזכיר את זה.
<אבנר פורשפן: אני סגן בכיר בפועל למנהלת השירות המטאורולוגי, למטאורולוגיה מבצעית.
<אבנר פורשפן: אנחנו הוצאנו התראות ואזהרות לגבי הגשמים האלה.
<אבנר פורשפן: מה שהאדון מציג, זו תחזית שניתנה על ידי חברה פרטית.
<אבנר פורשפן: רוב הרשויות המקומיות מקבלות את המידע מחברות פרטיות.
<אבנר פורשפן: אגב, אנחנו עברנו לפני שנתיים שינוי ארגוני או שינוי במתכונת הפעילות.
<אבנר פורשפן: אנחנו מציגים את כל מידע שלנו חינם אין כסף באתר.
<אבנר פורשפן: כתוצאה מכך אנחנו לא מוכרים שירותים.
<אבנר פורשפן: בעבר מכרנו שירותי חיזוי לעיריות.
<אבנר פורשפן: אנחנו לא מוכרים את השירותים האלה יותר.
<אבנר פורשפן: העיריות כמובן שאז הן פונות לחברות פרטיות שתספקנה להן את השירות.
<אבנר פורשפן: השירות המטאורולוגי מפרסם את החזית שלו גם באתר האינטרנט ומי שיכול, הוא יכול להירשם ל- RSS ולקבל את התחזיות.
<אבנר פורשפן: לא בדקתי ספציפית לגבי האירוע הזה, אבל סביר שהאזהרות ניתנו וניתנו בזמן.
<נדב יפה: ברזולוציה של מוניציפאלית?
<נדב יפה: התחזית שלכם היא ברזולוציה של מוניציפאלית.
<נדב יפה: אם היא בחינם, כלומר היא לא הייתה לחולון או לבת ים או לרשות אחרת, היא אזהרה כללית.
<נדב יפה: גם אני מפעם לפעם נכנס לאתר שלכם שבו יש אולי 10 או 12 רשויות שיש להן תחזית, חולון לא נכללת בהן.
<דוד ג'קמן: גם תל אביב לא, היא מקבלת מחברה פרטית.
<שלומית אבינוח: למה מחברה פרטית?
<דוד ג'קמן: כי היא צריכה לקבל תחזית לתל אביב עצמה.
<דוד ג'קמן: אם יש כזה שירות צריך להביא אותו לידיעת הרשויות.
<אבנר פורשפן: אני מבקש להסביר משהו ברמה העקרונית, סליחה להפרעה.
<אבנר פורשפן: התחזיות שלנו ניתנות, אתנו עומדים בקשר גופים ממשלתיים כמו למשל נציבות כבאות והצלה וגורמי המבצעים במשטרה וגופים ממשלתיים אחרים.
<אבנר פורשפן: אנחנו לא יכולים לתת תחזית פרטית לכל רשות מקומית.
<אבנר פורשפן: זה לא אפשרי לעשות את זה באופן פרטני.
<אבנר פורשפן: כן אפשר לעשות, ברגע שיש אירוע חריג כדוגמת השלג שהיה או אירוע דומה, אנחנו מוציאים תחזיות פרטיות ואת התחזיות האלה ניתן להפיץ לגורם אחד, למשל למרכז השלטון המקומי או לגוף אחר שאמון על זה ושהוא ידאג להפיץ אותה לכל הרשויות הרלוונטיות.
<אבנר פורשפן: התחזיות, ברור שלגבי מקום מסוים, מקום ספציפי, אנחנו יכולים לתת הערכה כללית האם צפוי גשם חזק, האם צפויים שיטפונות, לאו דווקא לגבי חולון כי הגשם יכול לרדת בחולון, אבל יכולה להיות טעות בתחזית והוא לא ירד בחולון אלא בפתח תקווה.
<אבנר פורשפן: בעיקרון, תחזיות כאלה צריכות לעמוד לנגד מקבלי ההחלטות ברשויות המקומיות.
<אבנר פורשפן: לתת הערכה מדויקת האם ירדו 30 מ"מ או 60, 50 מ"מ זה קשה, אבל יש צפי האם הגשם יהיה חזק, צפי לשיטפונות או הצפות במקומות נמוכים.
<אבנר פורשפן: אזהרות כאלה ניתנות ומפורסמות גם באתר השירות המטאורולוגי וכל מי שרוצה יכול לקבל אותן, גם לקבל אותן באופן ישיר אליו.
<אבנר פורשפן: אגב, גם אזרח ולא רק רשות מקומית.
<נדב יפה: ברשותך, אני מבקש להוסיף.
<נדב יפה: בשנה שעברה, כשהיה את האירוע הגדול כאן בירושלים, אנחנו נערכנו, הצוותים שלנו היו בכל 12-13 מקומות שאנחנו יודעים עליהם.
<נדב יפה: הצוותים כללו אנשים, משאבות וכל מה שציין כאן דוד ולא קרה כלום.
<נדב יפה: לא הייתה הצפה אחת בכל עונות הגשמים בשנה שעברה בחולון.
<נדב יפה: נערכנו, עשינו, היינו מוכנים ולא הייתה.
<נדב יפה: זו סטטיסטיקה, זה הסתברות.
<נדב יפה: פה לא ידענו וקרה, ושם ידעו ולא קרה.
<נדב יפה: כלומר, כל הסיפור הזה הוא הסתברותי.
<נדב יפה: שוב, אף אחד לא רוצה להגיע לשם, אבל אנחנו היינו שם.
<דוד ג'קמן: תל אביב וחולון גובלות אחת בשנייה ובאותו יום שהיו להם הצפות, אצלנו היה גשם סביר בהחלט.
עדי קול: אז איך נערכים?
עדי קול: אנחנו עומדים לפני החורף, איך הרשויות המקומיות נערכות, איך מרכז השלטון המקומי נערך?
עדי קול: מי יכול לספר לי?
<רמזי חלבי: אני נציג השלטון המקומי כאן.
<רמזי חלבי: נעשית עבודה מקצועית בשלטון המקומי ויש הנחיות בתחום הן ביטחון והן לגבי ההערכות לחורף.
<רמזי חלבי: יחד עם זאת, מי שמנחה ושקובע כללים הוא משרד הפנים ולא אנחנו.
<רמזי חלבי: אנחנו גוף מטה שממליץ בפני הרשויות, אנחנו עושים כנסי הסברה, מעבירים חומרים.
<רמזי חלבי: מרכז השלטון המקומי כמרכז הוא לא גוף מנחה וכופה על הרשויות.
<רמזי חלבי: אנחנו עוסקים בשיתוף פעולה.
<עמוס לוטן: כדי להשלים את מה שאמר רמזי, אני חבר וועדת ביטחון של המרכז השלטון המקומי, הגוף הזה עושה עוד דבר.
<עמוס לוטן: הוא מעביר אינפורמציה, לפחות בינינו כקציני בטחון, בין כל קציני הביטחון כל הזמן.
<עמוס לוטן: הוא מיידע אותנו באופן שוטף בכל מה שקורה בכל הארץ, אנחנו לומדים האחד מהשני ובמקרה חירום גם נעזרים האחד בשני.
<עמוס לוטן: מעבר לכך, אנחנו כצפת, כעת אני תחת הכובע של צפת, בצפת אנחנו קצת שונים מכל הדוברים עד עכשיו.
<עמוס לוטן: הגשם בשבילנו הוא בעיה שולית.
<עמוס לוטן: אנחנו פותחים את כל הקולטנים, אנחנו מבצעים את כל הפעולות שהוזכרו כאן.
<עמוס לוטן: הסיכון היחיד שיש לנו הוא כשבא גשם בכמות מאוד גדולה בבת-אחת, בגלל המבנה הטופוגרפי אצלנו המים מתחילים לחפש את כל הרחובות כתעלות ואז יש מצב שיש קצף שצף במשך שעה-שעתיים, אבל אין הצטברות של מכוניות שטובעות במים.
<עמוס לוטן: ברמת העיקרון שלחנו תשובות מסודרות לשאלון שלכם ואני לא רוצה לחזור עליהן.
<עמוס לוטן: אם מעניין אתכם לשמוע מה עשינו בכלל בהתכוננות הכללית שלנו אפרט.
<עמוס לוטן: לקחנו את אירוע השלג שהיה בעצם אירוע טראומתי, למי שלא מצליח להבין עד היום איך זה קרה, זה קרה כי אף אחד במדינה לא התכונן לזה.
<עמוס לוטן: משנת 2005 אין נוהל ארצי מחייב לכל הגורמים.
<עמוס לוטן: עד שנת 2005 היה נוהל שקובע מה עושים בסופת שלג.
<עמוס לוטן: משנת 2005 כל גוף עשה לעצמו.
<עמוס לוטן: בגלל שהייתי שותף לכל התכתיבים ברמה הארצית, בהתחשב בנסיבות כל הגופים תפקדו מצוין למה שהם הכינו את עצמם, פקודות והוראות שהיו להם.
<עמוס לוטן: הסופה הזאת לא התחשבה ונתנה תוצאות אחרות.
<עמוס לוטן: אנחנו לקחנו ועשינו משהו, לדעתי, הוא קצת שונה ממה שעשו אחרים, עשינו תחקיר שקראו לו תחכים מהמילה להחכים.
<עמוס לוטן: ברמת העיקרון שלו הוא בחן מה הנושא, מה הבעיה, מהן העובדות, מהן המשמעויות, מהן המסקנות של הטיפול ומי מטפל בזה.
<עמוס לוטן: אני יכול לומר לכם שזה התחיל בינואר בשנה שעברה, עשינו את התחקיר הזה כולל עם הצבא, כולל עם המשטרה, כולל חברת חשמל.
<עמוס לוטן: בקיצור, כל גופי החירום.
<עמוס לוטן: התוצאה שלו, הוצאנו בערך לפני חודש נוהל חדש לשריפות וסופות שלוקח את אותם מצבים, ארבעת המצבים שהוזכרו, ומכין את כל המערכות.
<עמוס לוטן: אמרתי, בעניין הגשם אנחנו פועלים לבד, אבל לסופת שלג ברור לחלוטין שלאף רשות במדינה, אולי לירושלים כן, אין את היכולות מבחינת ציוד.
<עמוס לוטן: אצלנו זה עד לפרטי פרטים כולל מי עושה מה ואיפה הוא ישן אם הוא גר מחוץ לצפת והוא צריך להישאר כי יש התראה לסופה שמתקרבת.
<עמוס לוטן: עד לשם ירדנו.
<עמוס לוטן: יש לנו כאן בטבלאות את כל אחד מהגופים, הצבא, המשטרה וכל אחד אחר מה הוא נותן, באיזה שלב הוא נותן, איפה זה עומד וכמה שעות לפני הסופה הוא מעלה ואיפה הוא שם את זה.
<עמוס לוטן: למשל עשינו חוזים עם קבלנים, ביצענו רכישות.
<עמוס לוטן: בעצם, אם תהייה שוב סופה כזאת, התקווה היחידה שלנו, שלא תהייה הפסקת חשמל.
<עמוס לוטן: אגב, הפסקת החשמל הארוכה שהייתה הייתה יכולה להיפתר אחרי כמה שעות.
<עמוס לוטן: הבעיה הכי גדולה הייתה שלא היו שרשראות לטרקטורים והם לא יכלו להגיע למקום התקלה.
<עמוס לוטן: אם חברת חשמל הייתה מצליחה להגיע הם היו מתקנים אותה אחרי כמה שעות.
<עמוס לוטן: אבל הטרקטורים נתקעו.
<עמוס לוטן: גם חברת חשמל הצטיידה, גם כל הגופים כמו מע"צ, גם הצבא העמיד כמות גדולה מאוד של כלים בכוונות מראש כשידעו על הסופה.
<עמוס לוטן: יותר מזה, היום אנחנו גם מתרגלים, אנחנו כבר אחרי שני קבוצות פקודה בצבא, פקודות קפיצות עם כל הגורמים.
<עמוס לוטן: אנחנו הולכים לעשות תרגיל בעוד כשבועיים על מה שנקרא משחק מנהלים או משחק מלחמה.
<עמוס לוטן: לוקחים מצב וכל גורם אומר מה הוא עושה ומתי.
<עמוס לוטן: בקיצור, אנחנו רואים את עצמנו מוכנים לסופה כתוצאה, בזכות, אותה סופה שהייתה.
<עמוס לוטן: שוב, במבחן האדם הסביר, אם בסופו הוא נמדד אז אני חושב שכל משרדי הממשלה היו בסדר, כל הגופים היו בסדר.
<עמוס לוטן: קיבלנו באמת סיוע מכולם, ממרכז השלטון המקומי, מהמשרד להגנת העורף שזה רשות חירום לאומים וממשרד הפנים בוודאי.
<עמוס לוטן: אנחנו ממשיכים לקבל ציוד וממשיכים עם תכניות רב-שנתיות לפתור את ההצטיידות.
<עמוס לוטן: אני מבקש לומר שבראייה הלאומית הסופה של השנה שעברה בעצם עשתה טוב.
<עמוס לוטן: היא הורידה לנו את האסימון, לדעתי זה טוב לכולם.
<דני לקר: אני מרשות המים והביוב.
<דני לקר: אני מבקש בהמשך לדבריו של קצין הבטחון של עיריית צפת, להתייחס לשני אתגרים שלא דנתם.
<דני לקר: הצגתם פה את התמונות של ההצפות.
<דני לקר: אתייחס לעוד שני אתגרים שסופות עלולות לייצר, או כמו שיצרו ב"פתיתים לבנים" ומה המענה להם.
<דני לקר: האחד, מים קופאים כשהטמפרטורות יורדות מתחת לאפס.
<דני לקר: הפטנט להימנע מכך הוא להשאיר ברז אחד בבית מטפטף.
<דני לקר: השאלה איך מגיעים לציבור בעניין הזה.
<דני לקר: ראשית, רשות המים באיזו דרך רוחבית במדינת ישראל למקומות הרלוונטיים היא מנסה להעביר את המסר.
<דני לקר: מעבר לזה עשינו "נוהל זמן יקר".
<דני לקר: כלומר, לאותם ישובים כמו צפת, בית ג'אן, ירושלים ולחלק מהיושבים ביהודה ושומרון, אנחנו מוציאים הודעות ייחודיות על פי התחזית, מדברים עם האנשים בשטח 'דברו עם האנשים שלכם שיישארו ברז מטפטף, זה מונע את הקפאת המים ואת פיצוצי הקווים'.
<דני לקר: - - -
עדי קול: ואת זה צריך רק כשהטמפרטורה היא - - -
<דני לקר: מתחת לאפס, כשזה מתחיל להגיע למינוס 1,2 כל המים עומדים ולא זורמים, הם קופאים ומפוצצים את הצנרת.
<דני לקר: לכן יש להשאיר ברז שיטפף טיפה - - -
עדי קול: קודם כל אתם בשידור כאן בערוץ הכנסת.
<דני לקר: מצוין.
<דני לקר: בוודאי לכל מי ששמע את זה והוא במקומות הגבוהים כשהטמפרטורה יורדת.
<דני לקר: אנחנו נקודתית על פי תחזית מודיעים ומזכירים את זה לאזורים הרלוונטיים.
<דני לקר: רוב הירושלמים יודעים את זה, אבל העובדה שבסופה האחרונה היו לנו מקומות שאנשים שכחו ולא הקפידו והדבר קרה.
<דני לקר: יש קשר ישיר כמעט בין לכל מערכות המים לבין חשמל.
<דני לקר: ברגע שיש הפסקות חשמל לאורך ציר הזמן כשהאיגומים מתרוקנים אנחנו נכנסים לבעיות של הפסקת מים.
<דני לקר: חווינו את זה בצפת וחווינו את זה במקומות נוספים.
<דני לקר: הפתרונות לכך הוא להיערך במקומות עם גיבוי לחשמל על ידי דיזל, גנרטורים.
<דני לקר: איפה שאין, להביא ולהיערך לכך מראש בעיקר עם מלאי סולר מספיק כדי להפעיל את המערכות האלה לאורך שעות.
<דני לקר: גם כאן, אותו "נוהל זמן יקר" כבר היום הופץ לכלום, מדבר עם כולם, אבל נקודתית על פי תחזית מדברים עם עיריית צפת, בית ג'אן וכדומה.
<דני לקר: אומרים לחבר'ה 'להתארגן, צפויות הפסקות חשמל'.
<דני לקר: חברת חשמל בוודאי תתייחס לכך בהמשך.
<דני לקר: תתארגנו שיהיה לכם סולר.
<דני לקר: כדאי לארגן מלאי מים לשעות הראשונות ואולי לימים הראשונים בין אם בבקבוקים, או באמצעים אחרים, ובין אם להכין מיכלי חלוקת מים.
<דני לקר: גם לא להוריד את האחריות הכוללת מהאזרח.
<דני לקר: מעבר לשרות שהרשויות ותאגידי המים נותנים בעניין הזה, אנחנו צריכים להגיע לכל תושב כדי שיחזיק איזו מנת מים בסיסית בבית.
<דני לקר: כשיש הפסקה, בצפת הייתה בגלל השרשראות והיא לא נפתרה, שיהיו לאזרח שניים שלושה בקבוקי מים בבית שיוכל לפחות לשתות ולבשל איתם.
<דני לקר: גם בעניין הזה אנחנו מוציאים נוהל.
<דני לקר: דובר כאן על נושא הניקוז.
<דני לקר: בלא מעט רשויות מקומיות, יש חיבורים פירטים בין מערכת הניקוז למערכת הביוב.
<דני לקר: כשיש הצפות כמו שהוצגו כאן, סליחה על הביטוי, כל הג'יפה עולה למעלה ויוצאת החוצה ויכולה לגרום לזיהומים.
<דני לקר: אנחנו עושים הרבה מאוד פעולות אכיפה בעניין הזה, אבל חשוב מאוד שבמסגרת ההכנות של התאגידים והרשויות לנתק את מערכות הביוב ממערכות הניקוז על מנת שלא תהיינה הצפות של זיהומים בתוך המים.
<דני לקר: תודה.
עדי קול: נמצאים כאן נציגים ממשרד התשתיות, האנרגיה והמים, אני מניחה שגם לכם יש להוסיף.
<הרצל פרידמן: שלום, אני מהנדס מחוז חיפה בחברת חשמל.
<הרצל פרידמן: לקראת החורף בכל שנה, אנחנו נכנסים לשגרת כוננות.
<הרצל פרידמן: באופן שוטף אנחנו מבצעים גיזום, מכינים את הצוותים, כלים.
<הרצל פרידמן: אנחנו עושים עבודות יזומות בייצור, הכנה לקראת החורף.
<הרצל פרידמן: אם העלו כאן את הסופה, הסופה הזאת העלתה אפילו את רמת המוכנות של חברת החשמל אחרי הסופה הזאת.
<הרצל פרידמן: לדעתי באופן אובייקטיבי, אני חושב שחברת חשמל תפקדה בצורה מאוד טובה והביאה חיבורי חשמל מאוד מהר.
<הרצל פרידמן: הייתה לנו הרבה עבודה משותפת גם בצפת וגם בירושלים.
<הרצל פרידמן: אחרי זה המנכ"ל הכין צוותים, הפקנו לקחים בצורה מאוד מסודרת, בשיתוף עם כל הגורמים, עם משרד התשתיות, עם פיקוד העורף, עם המשטרה.
<הרצל פרידמן: למדנו איפה היו המכשולים שלנו.
<הרצל פרידמן: באמת אחת הבעיות הייתה הנגישות, התיקון עצמו לא היווה בעיה אלא להגיע למקום גם מבחינת פינוי השלג וגם מבחינת כל המכוניות שהיו באמצע הכבשים כשאנשים עזבו אותם והלכו.
<הרצל פרידמן: כמובן כל הנושא של ההכרזה מי מנהל.
<הרצל פרידמן: בסופה האחרונה עד שקיבלנו סיוע מאוד מקיף מפיקוד העורף, זה מה שפתח את הדרכים.
<הרצל פרידמן: הגענו למקומות ותיקנו את החשמל.
<הרצל פרידמן: הפקנו באמת הרבה לקחים, הרבה קשרים נוצרו, נהלים שודרגו, עשינו בתוך חברת חשמל שפה אחת, למדנו שמאוד חשוב כל נושא התגבור, שלחתי לצפת ושלחתי לירושלים עובדים.
<הרצל פרידמן: כל העובדים עם הרשאות תקפות בכל הארץ.
<הרצל פרידמן: הכנו עובדים נוספים מאגפים אחרים.
<הרצל פרידמן: חשוב לציין שעשינו הכנה של שטחי התארגנות.
<הרצל פרידמן: למדנו שבמקומות שיש הצפות שלג שאנחנו בעצם צריכים לקדם כלים קדימה, לעשות הפרדת כוחות.
<הרצל פרידמן: גם קבענו מראש מקומות התארגנות.
<הרצל פרידמן: חברת חשמל שדרגה באופן מאסיבי את כל מערך הגנרטורים שלה, רעננו וקנינו חדשים.
<הרצל פרידמן: ערכנו הדרכות ואפילו את הנהיגה.
<הרצל פרידמן: אחת הבעיות הייתה הקרח על הכבישים.
<הרצל פרידמן: החבר'ה שלנו ירדו בצפת והמשיכו, למדנו גם את זה.
<הרצל פרידמן: אנחנו משדרגים את מערך הטלפונים שלנו.
<הרצל פרידמן: בכלל לפני הערכות לסופה ולא רק לפני שלג יש לנו נוהל בנושא, יש חדרי מצב שנפתחים.
<הרצל פרידמן: אנחנו מפסיקים עבודות יזומות, אנחנו מתחילים לעבוד במשמרות ונותנים מענה.
<הרצל פרידמן: הוזכר כאן כל הנושא של אחריות הציבורית.
<הרצל פרידמן: גם זה מאוד מאוד חשוב, שלכל המבנים, בתי אבות, לקוחות עם מוגבלות שתהייה להם גם את האפשרות לתת גיבוי עצמי שלהם.
<הרצל פרידמן: אין ספק, אנחנו בהנחיית הנהלת החברה, המנכ"ל עשינו רשימות של מקומות שאנחנו יודעים עליהם ממשרד הרווחה.
<הרצל פרידמן: רשימה של כל המקומות שאנחנו יודעים שיש אנשים עם מוגבלות כדי שבמידת הצורך נדע לתת מענים גם למקרים כאלה.
<הרצל פרידמן: כמובן שהאחריות היא קודם כל שלהם עצמם.
<הרצל פרידמן: אני חושב שחברת החשמל התכווננה.
<הרצל פרידמן: אנחנו כבר בשבוע, ראיתי כאן תמונה של רחוב ביאליק שהיו בו הצפות, שם לא היה לנו שבר ענן אלא מכה של ברד בצורת כדורי פינג פונג, תקלות קרו והמענה היה מאוד מהיר והלקוחות קיבלו חשמל בצורה סדירה תוך מספר שעות בודדות.
<הרצל פרידמן: אני חושב שחברת חשמל עם כל הפקת הלקחים עלתה רמה ומדרגה כתוצאה מהסופה הזאת.
<דוד ג'קמן: יש לי הערה לחברת חשמל, רצוי שאת הגיזום של העצים תסיימו בחודש ספטמבר, משהו כזה, בגשם האחרון גזמתם עצים בתל אביב והעלים והענפים נשארו וסתמו גם קולטנים.
<דוד ג'קמן: גם זה מוסיף - - -
<הרצל פרידמן: סבב הראשון של גיזום כבר בוצע בכל הארץ.
<הרצל פרידמן: אנחנו עושים גיזום בקרבה, לצערנו אין לנו את היד החופשית לכרות את מה שאנחנו רוצים, יש את קק"ל, מפקחי היערות, יש הרבה גורמים שיודעים להגיד לנו שאסור לגעת בעצים, חשוב גם לשמור על הירוק.
<הרצל פרידמן: היינו רוצים אפשרויות יותר נרחבות לכרות עצים, כי עצים קורסים לאחר מספר ימי גשם בגלל שהשורשים שלהם באדמה רטובה ומכת רוח יכולה להפיל עצים.
<הרצל פרידמן: עצים על הכביש גורמים בכלל קריסה של התשתיות, כמובן שעל פי הנחיית משרד התשתיות אנחנו כבר שנים מניחים רשת חדשה תת-קרקעית.
<הרצל פרידמן: הגשנו גם בקשה לחידוש רשתות, אנחנו מקווים שגם פה נקבל היענות.
<הרצל פרידמן: לדעתי, אם כל הגופים יבואו לקראתנו ניתן מענה טוב מאוד לחורף הזה.
<נדב יפה: ברשותך, אנחנו כמעט לכל פרויקט מזמינים ועומדים בקשר עם אזור גוש דן של חברת חשמל שיבואו להטמין את הרשת.
<נדב יפה: זו הדרך הטובה ביותר להימנע מבעיות קריסות חשמל בחורף.
<נדב יפה: שכל הרשתות תהיינה מוטמנות.
עדי קול: זה תהליך שהם עושים?
<נדב יפה: לא באים, במימון שלנו הם יבואו.
<נדב יפה: הרשויות צריכות לממן את הכול.
<נדב יפה: לחברת חשמל בעצם זה עניין של עלויות.
<נדב יפה: נשמח שיוכר לנו כדי להיכנס לעשות פרויקטים.
<נדב יפה: כמובן שכאן זה יותר כיסוי תקציבי.
<נדב יפה: שיבואו אלינו מחברת החשמל, נשמח לעשות פרויקטים כאלה.
<הרצל פרידמן: לעניין הסוגיה הזאת, כל מה שנבנה ב-20 שנה האחרונות הן תשתיות מוטמנות.
<הרצל פרידמן: בשכונות חדשות הן תת-קרקעיות.
<תמיר שניידרמן: אני סמנכ"ל חירום וביטחון במשרד התשתיות הלאומיות.
<תמיר שניידרמן: חשוב לציין שאירוע הסופה "פתיתים לבנים" הוא אירוע חריג בכל קנה מידה.
<תמיר שניידרמן: בזמנו הסתמכנו על חברות פרטיות של מזג אוויר והיו טעויות בעניין הזה.
<תמיר שניידרמן: בסיוע משרד התחבורה והשירות המטאורולוגי היום כלקח אנחנו מקבלים עדכון ישיר לחברת חשמל ולמשרד, מהמשרד הוא מופץ לגורמי התשתית האחרים.
<תמיר שניידרמן: הוקם צוות בדיקה.
<תמיר שניידרמן: השר והמנכ"ל החליטו על הקמת צוות במשרד בראשותי לבדיקה.
<תמיר שניידרמן: לפני שבועיים ביצענו פורום תשתיות בראשות המנכ"ל עם כל גורמי התשתית, גם המועצה לביטחון לאומי, וגם רשות החירום הלאומית, שלא נוכחים כאן בדיון, היו נציגי חברת חשמל ורשות המים, מנהל החשמל, מנהל הדלק, רשות הגז הטבעי – כל גורמי התשתיות שנמצאים תחת הרגולציה של המשרד – גם כדי לבחון את יישום הלקחים מ"פתיתים לבנים" וגם את המוכנות וההערכות לקראת החורף הקרוב.
<תמיר שניידרמן: נעשו המון פעולות בשנה האחרונה כולל הצטיידות ברדיו לאומי "ברק כתום" גם במשרד וגם בחדרי המצב של גופי התשתית.
<תמיר שניידרמן: גנרציה, לא רק בחברת חשמל, רשות המים הכירה למקורות רכישה של 100 גנרטורים חדשים בתכנית חומש, אם איני טועה.
<תמיר שניידרמן: יש שעבודת מטה של המועצה לבטחון לאומי, יחד עם משרדי הממשלה להגדיר מצבי כוננות, מה שלא היה לפני הסופה.
<תמיר שניידרמן: לא הייתה הגדרה של מצבי כוננות לאומית - - -
<שלומית אבינוח: רק בשלג או גם בזמן גשמים עזים?
<תמיר שניידרמן: מצבי כוונות לכל מצב, זה יכול להיות מלחמה, רעידת אדמה, תקלה תפעולית וגם מזג אוויר סוער.
<תמיר שניידרמן: לגבי תחזית מזג אוויר אמרתי.
<תמיר שניידרמן: לגבי פינוי צירים, חברת חשמל יודעת להגיע ולתקן, אבל מישהו צריך לפנות את הצירים.
<תמיר שניידרמן: לכן נעשית עבודה יחד עם חברת חשמל עם פיקוד העורף ועם משטרת ישראל.
<תמיר שניידרמן: בזמן הסופה הוקמו צוותים של פיקוד העורף, משטרת ישראל וחברת חשמל כדי לאפשר לחברת חשמל להגיע לאותם מקומות לתקן את התקלות.
<תמיר שניידרמן: כמו שאמר הרצל נציג חברת חשמל, כל התיקים ביחד עם משרד הרווחה של אותם מוסדות באירוע סופה, בירושלים היה אירוע של מונשמים שהיו בעיות מאוד קשות להגיע לשם ולהביא גנרציה.
<תמיר שניידרמן: בעזרת הצבא הצלחנו להעביר 4 גנרטורים מוסקים.
<תמיר שניידרמן: זה גם דבר שהתחלנו לעבוד עליו בסופה, זה היה ממש במהלך הסופה.
<תמיר שניידרמן: כמובן שצריך לשפר אותו בשגרה.
<תמיר שניידרמן: לגבי הטמנה, פרויקט הטמנה של קווים קיימים הוא בעשרות מיליארדים.
<תמיר שניידרמן: בזה המדינה צריכה להכיר, זה לא מהלך פשוט.