GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אהוד עוזיאל: זה יום שבו חשוב לדבר על זכויות האדם לא רק במובן של חירות אלא גם במובן שוויון.
<אהוד עוזיאל: לא רק במובן של מה מגיע אלא מהי האחריות שלנו לבנות ולבני האדם שחיים כאן בישראל.
<אהוד עוזיאל: מיד יגיע לכאן אדם בשם עזר מבורך, שיציג את הסיפור שלו.
<אהוד עוזיאל: יש לנו כאן עוד לא מעט סיפורים.
<אהוד עוזיאל: הגיעה לכאן יפה שמתנדבת באגודה, עובדת בפניות ציבור באגודה.
<אהוד עוזיאל: הנושא הוא נושא שהולך וחוזר בפניות השונות שמגיעות אלינו לאגודה.
<אהוד עוזיאל: עד כדי כך שלפני שנה וחצי פנינו למנכ"ל המוסד לביטוח לאומי, פרופסור שלמה מור יוסף לגבי הסוגיה.
<אהוד עוזיאל: בעצם ביקשנו לקיים את הדיון הזה כדי להציף שוב את הסוגיה וכדי לראות איך הדברים התקדמו מאז.
<אהוד עוזיאל: אני מקווה שנקבל היום תשובות.
<אהוד עוזיאל: באופן תמצתי, הבעיה שאנחנו מבקשים לבדוק היא שאלת הדיווח ושאלת השקיפות.
<אהוד עוזיאל: השאלה, כמה חובות וכמה מהן אכן מוצדקות.
<אהוד עוזיאל: תביעות שאולי היה אפשר למנוע אילו אנשים היו מקבלים דיווח מסודר באופן אוטומטי מהמוסד לביטוח לאומי כמו שמקבלים מכל חברת ביטוח, חברת הפנסיה, בנק או כל מוסד אחר שמעניק שירות, כל שכן מעניק זכויות.
<אהוד עוזיאל: ברוב המקרים מדובר בספקי שירות, כאן אנחנו מדברים לא רק על שירות, אלא גם על מיצוי זכויות של אנשים שהכי צריכים אותו.
<אהוד עוזיאל: אנחנו יכולים להציג הרבה דוגמאות שהבאנו אתנו.
<אהוד עוזיאל: אני אפתח עם הסיפור האישי שלי, אני לשמחתי לא במצוקה.
<אהוד עוזיאל: אני עובד באגודה ויש לי הרבה ידע ויכולות, אבל גם אני ואנחנו, תוך כדי הכנה לדיון הזה נתקלו בעוד אחד שאומר 'כן, גם לי זה קרה'.
<אהוד עוזיאל: כמות הסיפורים האלה שלא מגיעים אלינו היא גדולה מאוד.
<אהוד עוזיאל: זוגתי יצאה לחופשת לידה וקיבלה רק חצי מדמי הלידה שלה.
<אהוד עוזיאל: כשניסינו להבין למה היא מקבלת רק חצי מדמי הלידה, כמובן שדחו אותנו.
<אהוד עוזיאל: נאלצנו להגיש תביעה לבית הדין האזורי לעבודה.
<אהוד עוזיאל: רק כשהגשנו את התביעה קיבלנו את פירוט התשלומים ששילמנו ושקיבלנו מהמוסד לביטוח לאומי.
<אהוד עוזיאל: רק אחרי זה עורכת הדין של המוסד לביטוח לאומי הודתה שאכן המוסד לביטוח לאומי טועה ולכן שילמו לנו גם את המחצית השנייה של דמי הלידה.
<אהוד עוזיאל: אז פתאום התגלה חוב של 3,000 ומשהו שקל, שוב סכום קטן, לא לכולם, אבל זה משהו שאנחנו יכולים לעמוד בו.
<אהוד עוזיאל: כשניסינו לברר למה יש פתאום עוד חוב, אף אחד לא יודע – זה מחשב אחר.
<אהוד עוזיאל: שוב, אין שום פירוט מה שילמנו, מה לא שילמנו.
<אהוד עוזיאל: מאחר ואת החוב הזה שאף אחד מאנשי המוסד לביטוח לאומי שהיינו איתם בקשר לא ידע מהו, לכן כרגע הוא בהקפאה ואנחנו מחכים לתשובה.
<אהוד עוזיאל: הסיפור הקטן שלי, שוב הוא הסיפור שאין לאף אחד ידע ומידע מה הוא שילם ומה הוא לא שילם אלא אם אדם מנהל מעקב מאוד מסודר, אלא אם בודק כל תלוש.
<אהוד עוזיאל: כלומר אין את המכתב השנתי שאומר לך 'הנה אתה נמצא כאן, קיבלת את הזכאויות האלה, זכית לזה, איפה אתה עומד ואיפה אתה נמצא'.
<אהוד עוזיאל: אני מנחש שזה היה יכול לחסוך הרבה תביעות קטנות בבית הדין האזורי לעבודה, זה היה יכול לחסוך הרבה הודעות על חובות.
<אהוד עוזיאל: הדבר הזה מגיע להיות הרבה יותר חמור כשמדובר באנשים שצריכים לקבל גם קצבאות ולפתע מגלים שהקצבה נשללת מהם או מקוצצת.
<אהוד עוזיאל: יפה תוכל לפרט בהמשך את הסיפורים האלה, למשל אדם שזכאי לקצבה מסוימת ולפתע אחרי תקופה מודיעים לו "לא".
<אהוד עוזיאל: כאמור, יגיע מיד הפונה ויספר סיפור דומה.
<אהוד עוזיאל: אחר כך 'סליחה, טעינו, סליחה יש לך כפל ומעכשיו מקצבת הילדים או מקצבת המזונות נוריד לך כך וכך שקלים כי יש לך חוב מלפני כך וכך שנים' או 'יש לך חוב כי עשינו איזו טעות'.
<אהוד עוזיאל: אדם שנסמך על הקצבאות האלה וזאת הזכאות שלו, בלי שום מידע נופל עליו פתאום החוב הזה.
<אהוד עוזיאל: זה מצב שהוא בלתי נסבל.
<אהוד עוזיאל: אני חושב שהנושא של שקיפות ודיווח שנתי יכול למנוע אותו בצורה משמעותית.
עדי קול: לא הרחבת.
עדי קול: השאלה אם מישהו מכם יכול לדבר על התופעה שמגיעה בהרבה מהמקרים לעיקול בשלבים מאוד מתקדמים של החוב.
עדי קול: אחרי חוסר וודאות של המבוטח מגיע פתאום עיקול - - -
<גילי תמיר: אני מנחה את התכנית ברשת 103 גם בערוץ 2.
<גילי תמיר: יש לנו פניות של אנשים שמגלים שיש להם חובות.
<גילי תמיר: בדרך כלל העדכון לחוב מגיע בשלב מאוחר מדי, זו אחת הבעיות, אז מתחילות כל סוגיות של הוצאה לפעול.
<גילי תמיר: הם פונים אלינו כשהם מתלבטים מה ניתן לעשות.
<גילי תמיר: אנחנו מפנים אותם הרבה פעמים לסיוע המשפטי של משרד המשפטים, מסבירים להם למה הם זכאים.
<גילי תמיר: אחת הבעיות היא, שחלק מהעיקולים פוגעים בקצבת הנכות שלהם.
<גילי תמיר: הרבה פעמים פונים אלינו ואומרים "איך יכו להיות שעיקלו לי את קצבת הנכות"?
<גילי תמיר: למשל, הבנק שלהם יכול להיות מוגבל ופתאום רואים שקצבת הנכות מעוקלת.
<גילי תמיר: למשל, כשיש חוב מזונות, זו דוגמה אחת.
<גילי תמיר: זה המצב היחיד שבו ניתן לעקל.
<גילי תמיר: יש מצבים אחרים שבהם יש עיקולים.
<גילי תמיר: כשהם מקבלים הוראות עיקול, הם לא באמת יודעים על מה החוב.
<גילי תמיר: תהליך הברור יכול להיות מאוד מסורבל.
<גילי תמיר: הרבה פעמים אנחנו מקבלים עדכונים שהם קיבלו דיס-אינפורמציה מאותם פקידים במוסד לביטוח לאומי.
<גילי תמיר: בהרבה מהמקרים רק פנייה מסודרת שלנו בכתב מולידה בדיקה מחודשת, איזו התייחסות ואז גם מפנים אותם לוועדה למחיקת חובות.
<גילי תמיר: אחד הדברים שמאוד מתסכלים אותי זה שהיא מאוד סודית, יש וועדה למחיקת חובות במוסד לביטוח לאומי.
<גילי תמיר: בקריטריונים מסוימים ובמקרים מסוימים ניתן לפנות אליה ולבקש הפחתה של החוב ועד למחיקתו.
<גילי תמיר: הקריטריונים לא לגמרי ברורים.
<גילי תמיר: מה שמתסכל אותי זה שלרוב האנשים היא בכלל ידועה.
<גילי תמיר: הם בכלל לא יודעים שקיימת אפשרות כזאת לפנות לוועדה, להגיש מכתב, להגיש טפסים, להגיש טופסי בנק ולהראות את המצב.
<גילי תמיר: הסיפור של עזר, עורך הדין שיגיע, הגיע לוועדה למחיקת חובות בגלל שאנחנו אמרנו לו 'תכתוב, תספר את הסיפור'.
<גילי תמיר: כי המחלקות לא מתקשרות, כי פתאום יש חוב של 120 אלף שקל שאנשים לא יודעים מה לעשות אתו בכלל.
<גילי תמיר: זה הסיפור.
<גילי תמיר: אז מתחיל הסיפור של הוצאה לפועל, עיקולים, חשבונות מוגבלים, הודעות, איומים מהבנק.
<גילי תמיר: אנשים לא יודעים מה לעשות שמגיעה הוצאה לפועל – זה נורא מלחיץ.
<גילי תמיר: לי זה קרה פעם אחת בטעות.
<גילי תמיר: אני יכולה להגיד לך שזה היה לחץ גדול על 600 שקל, לא תגידי שזה איזה סכום גדול.
<גילי תמיר: זה מאוד מלחיץ.
<גילי תמיר: פתאום לך תסביר שאתה מעולם לא - - -
עדי קול: גם 600 שקל, יכולים להיות סכום מאוד גדול לאנשים מסוימים.
עדי קול: בבקשה, יפה.
<יפה יהודאי: אני מתנדבת באגודה לזכויות האזרח בפניות הציבור.
<יפה יהודאי: אני מבקשת להדגיש את הקשר בין ההועדה הזאת כשנוחתת כרעם ביום בהיר על המבוטחים דרישת חוב לבין חוסר הדיווח, הדרישה שלנו לדיווח.
<יפה יהודאי: ברגע שהם מקבלים את דרישת החוב הזאת, חוב שהם מעולם לא ידעו על קיומו, הם לא שמעו עליו, הם גם לא קיבלו דרישה לתשלום במשך כל חייהם.
<יפה יהודאי: הבעיה החמורה כאן, שאין להם שום דרך להתגונן מפני החוב הזה.
<יפה יהודאי: אין בידם שום כלי, שום מסמך, שום אישור על אוסף כל התשלומים שהם שילמו במשך כל השנים.
<יפה יהודאי: מכאן נובעת הדרישה שלנו לחייב את המוסד לביטוח הלאומי לדיווח שנתי מסודר.
<יפה יהודאי: דרישה לקבל דיווח כמו שיש לנו אישור כשאנחנו רוכשים מוצר או שירות.
<יפה יהודאי: אין דבר כזה שנבצע תשלום לגוף פרטי ובין אם הוא ציבורי או פרטי ואין לנו ביד קבלת תשלום חד-פעמי או תשלום מתמשך עבור שירות.
<יפה יהודאי: במקרה של המוסד לביטוח לאומי שיהיה לנו דיווח תקופתי כמו שאנחנו מקבלים את הדיווחים מחברת החשמל, המים, ארנונה, בנקים, קופת גמל, קופות פנסיה, קופת חולים.
<יפה יהודאי: בכל מקרה כזה אנחנו מקבלים דיווח תקופתי, זו הקבלה שלנו וזה מה שמבטיח אותנו ומאפשר לנו להתגונן בפני דרישות חוב שיכולות ליפול עלינו כרעם ביום בהיר.
<יפה יהודאי: למעשה, הדרישה שלנו לדיווח תקופתי זו דרישה לתעודת ביטוח כנגד דרישות חוב שנופלות עלינו כרעם ביום בהיר ופגיעה ברשת הביטחון הסוציאלי.
<יפה יהודאי: רשת ביטחון סוציאלי, עבור אוכלוסייה גדולה מאוד למעשה זה הביטוח היחידי שיש להם.
<יפה יהודאי: זה ביטוח משולב: ביטוח רפואי, ביטוח סוציאלי וביטוח פנסיוני.
<יפה יהודאי: כל החברות האלה כפופות לחוקים.
<יפה יהודאי: במקרים האלה יש שני חוקים: "חוק הגנת הצרכן" שדורש מכל גוף לדווח על תשלומים גם במקרה של עסקה מתמשכת ועל חובות.
<יפה יהודאי: החוק השני "חוק הפיקוח על גופים פיננסיים" כולל ביטוח, וכן כל החוזרים של המפקח על הבנקים.
<יפה יהודאי: זה חוק שמחייב את כל הגופים המוסדיים לדווח תקופתית.
<יפה יהודאי: חובת הדיווח הזאת הולכת ומעמיקה.
<יפה יהודאי: בשנת 2005 היא התחילה בחובת דיווח פעם בשנה, אחר כך זה נעשה פעם בחצי שנה ואחר כך פעם ברבעון.
<יפה יהודאי: גם המידע שכלול שם הולך ומתרחב.
<יפה יהודאי: שיהיה בידי כל מבוטח, תושב מעל גיל 18, דיווח פעם בשנה על כל התשלומים שהוא שילם במהלך השנה בפירוט חודשי.
<יפה יהודאי: היה ויש לו חוב לקבל את פירוט החוב, המקור שלו, ממה הוא נובע, מי המעסיק, מהי ההכנסה, מהי התקופה שאליה מתייחס החוב.
<יפה יהודאי: בדרך כלל כשהמוסד לביטוח לאומי מוציא דרישת חוב הוא אפילו לא אומר לאיזו תקופה היא מתייחסת.
<יפה יהודאי: כמובן מרכיבי החוב, קרן, הפרשי הצמדה, ריבית, הצמדות.
<יפה יהודאי: אילו היה בידי המובטחים מסמך כזה הייתה להם לפחות האפשרות להתגונן במקרים בהם נוחתת עליהם דרישת חוב.
עדי קול: תודה רבה, אני מבקשת להוסיף.
עדי קול: ראיתי בחלק מהדרישה שלכם התייחסות לגישה לאתר של המוסד לביטוח לאומי.
עדי קול: גישה בעייתית, הקושי לקבל סיסמה או הצורך להגיע לדואר או לגשת לסניף המוסד לביטוח לאומי.
עדי קול: נשמח לקבל התייחסות גם לזה.
עדי קול: מי משיב בשם המוסד לביטוח לאומי?
עדי קול: אני מניחה שאני לא צריכה לחזור על הבקשה ברורה.
עדי קול: הבקשה לדיווח שנתי.
<אוריאל כזום: שלום, אני מנהל אגף חקיקה במוסד לביטוח לאומי.
<אוריאל כזום: אני עוסק בנושא הגמלאות התשלומים, בחובות שנוצרו בגין תשלומי יתר של גמלאות.
<אוריאל כזום: נמצא כאן רפי שיתייחס יותר לנושא הגביה, הוא מומחה יותר בנושא של גביית חובות.
<אוריאל כזום: אני מתעסק יותר בנושא גמלאות - - -
עדי קול: השאלה היא, מי אמור להשיב?
<אוריאל כזום: אני אשיב על הכול, אבל אם יהיה צורך בחידודים יש כאן גם את נורית יצחק מנהלת אגף פניות הציבור.
<אוריאל כזום: הועלו כאן הרבה טענות - - -
עדי קול: הרבה טענות, אבל הן מתנקזות בבקשה אחת ולכן אנחנו מבקשים תשובה לבקשה, שמישהו מכם ישיב.
עדי קול: אני לא יודעת מי מכם בסמכותו להשיב לבקשה הזאת.
<אוריאל כזום: אני אתחיל במשפט ואחר כך אשיב.
עדי קול: נמצא כאן גם אורי קנדל, עוזר המנכ"ל שגם הוא יכול להשיב.
<אוריאל כזום: נושא החובות הוא באמת אחד הנושאים הכי בעייתיים אצלנו.
<אוריאל כזום: אני מזדה עם מה שאמרתם.
<אוריאל כזום: אני אומנם מהצד השני של השולחן, אבל אנחנו מבינים שזה פוגע באמון הציבור, זה פוגע בתדמית, זה גורם נזק.
<אוריאל כזום: אנחנו עושים המון מאמצים, עשינו ועושים והמון פעולות כדי לשפר את כל נושא השקיפות בנושא חובות, בכלל את כל נושא הטיפול בחובות כלפי המבוטחים.
<אוריאל כזום: לגבי חובת דיווח שנתית, למרות שזו בקשה מוצדקת ומקובלת עלינו, יש לנו בעיה טכנית לעשות את זה.
<אוריאל כזום: המוסד לביטוח לאומי במצב נכון לעכשיו אינו יכול לעשות את הדבר הזה.
<אוריאל כזום: יש המון מערכות והמון דברים.
<אוריאל כזום: כמו - - -
עדי קול: סליחה, זאת לא תשובה מספיק טובה.
עדי קול: 'יש המון מערכות והמון דברים ולכן אנחנו לא יכולים לתת את הפתרון'.
עדי קול: זה פתרון ששנינו מאמינים שהוא צריך להתקיים.
<אוריאל כזום: זאת התשובה שהמנכ"ל ענה.
<אוריאל כזום: אני לא יכול לענות, לי אין סמכות לענות משהו אחר ממה שהוא ענה.
עדי קול: התשובה שעניתם, "המון מערכות והמון דברים" מה הבעיה?
עדי קול: זאת נראית לך תשובה לגיטימית?
<אוריאל כזום: יש הרבה אישורים שאנחנו מוציאים.
<אוריאל כזום: תכף אספר על אישורים נוספים שאנחנו מוציאים שאמורים לתת איזה פתרון.
<אוריאל כזום: היום אין לנו פתרון מערכתי כולל לנושא הזה.
עדי קול: מה צריך לעשות כדי שיהיה לכם פתרון כזה?
עדי קול: סלח לי, אני פונה אליך.
עדי קול: לא יכול להיות שאתם מגיעים לכנסת והתשובה שלכם - - -
<אורי קנדל: רגע.
<אורי קנדל: לא סיימנו את התשובה.
עדי קול: שאלתי, מה צריך לעשות כדי לתת.
עדי קול: אנחנו מסכימים על כך שצריך להיות דיווח כזה.
עדי קול: שוב, יכול להיות שצריך להגיש תביעה לבית המשפט לדבר הזה.
עדי קול: לא יתכן שהתשובה שלכם היא 'אנחנו מסכימים שצריך להיות, אבל ככה'.
עדי קול: זאת התשובה שנעניתי.
עדי קול: מי יכול לתת לי תשובה יותר טובה?
<נורית יצחק: האישור קיים.
<נורית יצחק: כלומר, אישור שנתי שמכיל את כל התשלומים שאנחנו שילמנו בגמלאות למבוטח ואת כל התשלומים שהוא שילם לנו, זה קיים.
<נורית יצחק: הוא לא ניתן לשנה האחרונה, הוא ניתן לשנים אחורה.
<נורית יצחק: לא ניתן להפיק אותו לאותה שנה כי בשנה מסוימת עדיין אין לנו את מלוא המידע על התשלומים שהמבוטח שילם לביטוח הלאומי.
<נורית יצחק: אנחנו יכולים לתת את זה רטרואקטיבית.
<נורית יצחק: זאת התשובה.
<נורית יצחק: אנחנו לא שולחים את זה באופן יזום לכלל אזרחי מדינת ישראל, אבל כל מבוטח שפונה למוסד לביטוח לאומי ומבקש אישור כזה בפניה טלפונית - - -
עדי קול: למה הוא צריך לפנות ולבקש את זה?
עדי קול: קודם כל, אני מבינה שאין לכם את זה בסיום השנה, אבל אני מניחה שיש פרק זמן של חצי שנה ולפעמים מאוחר יותר.
עדי קול: אתם יכולים לשלוח אותו.
עדי קול: גם אם אתם שולחים את זה רטרואקטיבית עדיין צריכים לשלוח את זה.
עדי קול: אם יש לכם את האינפורמציה למה אתם לא יכולים לשלוח אותה למבוטח?
<אורי קנדל: את בעצמך יודעת שאין לנו את האינפורמציה נכון להיום.
<אורי קנדל: אתמול את העברת חוק בקריאה ראשונה, שמדבר על דיווח מקוון של השכר מכל המעסיקים במשק כדי שנוכל להיות הרבה יותר רלוונטיים לאותו היום.
<אורי קנדל: כרגע, תחשבו איך זה יראה אם נשלח לכל האזרחים במדינת ישראל דיווח שהוא לא רלוונטי כי אנחנו מדברים דוח של לפני שנה וחצי.
<אהוד עוזיאל: זה מה שחברת הפנסיה שלי עושה, זה מה שהבנק שלי עושה.
<אורי קנדל: לחברת הפנסיה יש את הנתונים האקטואליים.
עדי קול: אני אסביר את הצעת החוק שהעברתי רק אתמול לקריאה ראשונה.
עדי קול: ניסינו להעביר אותה לקריאה שנייה ושלישית ולא הצלחנו.
עדי קול: המטרה - - -
<אהוד עוזיאל: הצעת חוק מאוד מאוד חשובה.
עדי קול: המטרה, לגרום למעסיקים לדווח באופן יותר תדיר דיווח שמי מקוון למוסד הביטוח לאומי.
עדי קול: היום מחויבים לדווח רק אחת לשנה.
עדי קול: הם מעבירים את הכסף, אבל לא כתוב עבור מי, שם העובד, תעודת זהות ולכן הם לא יודעים עבור מי שולם הכסף ויש פער של שנה וחצי.
עדי קול: אתה יודע, אני חושבת שהציבור היה מוכן לקבל את הדיווח בפער של שנה וחצי.
<אהוד עוזיאל: שלא לדבר על 400 אלף עצמאים שמקבלים בחודש פברואר את הפנקס של התשלומים לשנה הקרובה.
<אהוד עוזיאל: מאחר וממילא אתם שולחים, אולי אפשר להוסיף לזה תוספת שאומרת "שלום לך אדון עצמאי, להלן סך התשלומים שהתקבלו בשנה החולפת" - - -
<יפה יהודאי: עצמאים מקבלים לפי דרישה.
<גילי תמיר: גם רואה החשבון יכול להיכנס למערכת.
<גילי תמיר: כשאני קיבלתי את אותה התרעת חוב שהלחיצה אותי, רואה החשבון שלי נכנס למערכת ואז הסתבר שהוראת הקבע לא נקלטה.
<גילי תמיר: שוב, זה נדרש לרואה חשבון, הצטרכתי לשלם לו כסף.
עדי קול: ועדיין אנחנו מדברים על אוכלוסיות מוחלשות שלא נגישות.
<גילי תמיר: אפרופו הוראות חשבון, הבאנו את המכתבים שהוא קיבל על דרישת החוב שהוא קיבל, אם תרצו הוא גם יספר את הסיפור.
<גילי תמיר: הנה דרישת החוב, אין פה שום פירוט שניתן להבין ממנו משהו.
<גילי תמיר: נכון להיום קיימת - - -
עדי קול: קובי, אני מבינה את הקושי שלכם לתת דיווח אקטואלי.
עדי קול: ראשית, לגבי המועסקים אני מבינה את הבעיה והיא לא רלוונטית לכולם, כאמור לעצמאים.
עדי קול: השאלה, למה כשמגיע דרישת החוב לא מגיע הסבר ופירוט על פרק הזמן של החוב, הסבר ממה הוא נובע?
עדי קול: על זה אתה כן יכול לענות לי.
<אוריאל כזום: אני יכול לנסות לענות.
<אוריאל כזום: ראשית, לגבי נושא של דרישות החוב בעניין גמלה, בעבר באמת לא הקפדנו להוציא הודעות והיום לכל חוב יוצאת הודעה ממערכת הגמלה.
<שלומית אבינח: אחרי כמה זמן?
<אוריאל כזום: מיד.
<אוריאל כזום: איך שנוצר החוב, למשל נוצר חוב כתוצאה ממילואים, כל המערכת מוציאה הודעה.
<אוריאל כזום: לא כל ההודעות ברורות, זה נכון, עשינו רביזיה מאוד גדולה בחובות נכות שאמורה לצאת בקרוב.
<אוריאל כזום: השנה הבאה הולכים להתעסק - - -
עדי קול: התשובות שלך ממש מזעזעות בעיניי.
עדי קול: "לא כל ההודעות ברורות זה נכון", אז תעשו אותן ברורות.
עדי קול: מה הבעיה לכתוב ממה נובע החוב?
עדי קול: לאיזו תקופה הוא מתייחס ולאיזה פיגור - - -
<אוריאל כזום: אני אומר שעשינו רביזיה מאוד גדולה גם בכל הודעות של נכות.
<אוריאל כזום: בשנת 2015 אנחנו הולכים להוסיף הודעה של כל קצבת זקנה ושאירים, כאן בעיקר יש לנו את הבעיה בהודעות לא ברורות.
<אוריאל כזום: מעבר לכך עשינו פיילוט של הודעות שנתיות.
<אוריאל כזום: משנת 2015 אנחנו הולכים להוציא הודעות חוב שנתיות בנושא גמלאות לכל מי שיש לו חוב.
<אוריאל כזום: דבר שלא היה בעבר.
<אוריאל כזום: הדוגמאות שניתנו פה, לגבי אנשים שלא ידעו שיש להם חוב, לא יקרו יותר כי איך שנוצר החוב אנחנו שולחים הודעה.
<אוריאל כזום: ההודעות הלא ברורות - - -
עדי קול: אתם שולחים בדואר?
<אוריאל כזום: בדואר.
עדי קול: שוב, האם גם פירוט - - -
<קריאה: מאיזה תאריך ההודעות האלה נכנסו לתוקף?
<קריאה: אני עדיין לא קיבלתי שום הודעה.
<עזר מבורך: שלום.
<עזר מבורך: אני עורך דין, אני עובד 18-19 שנה בעיקר עם הסנגוריה הציבורית, יש לי משרד קטן.
<עזר מבורך: בשנת 2006 תקף אותי סרטן אחד וב-2007-8 סרטן אחר.
<עזר מבורך: השתקמתי, הצלחתי להתגבר על זה.
<עזר מבורך: קיבלתי 4,500 בערך שקל וזהו, אני ממשיך לעבוד וממשיך לתפקד.
<עזר מבורך: קצת קשה לי וזה בסדר, זה לא סיפור גדול.
<עזר מבורך: אני לא חושב שאני צריך לשבת בבית ולקבל קצבה.
<עזר מבורך: אני חושב שאני צריך לעבוד, זה חלק מהשיקום שלי, זה חלק מהעבודה של השיקום.
<עזר מבורך: יש קצת פגמים בזיכרון, יש פגמים אחרים, לא רציני, ממשיכים.
<עזר מבורך: אבל, פתאום אני מקבל מכתב כזה, שמדבר שיש לי חוב של 117 אלף שקל.
<עזר מבורך: אין לי מושג בגין מה, אין לי מושג בגין - - -
<עזר מבורך: 2013 בערך מודיעים לי.
<עזר מבורך: עכשיו, אני לא יודע מאיפה זה נופל עלי.
<עזר מבורך: אני מנסה להתקשר ולקבל תשובות, יש לי אפילו מישהי בתוך המוסד לביטוח לאומי שמנסה לעזור לי, אבל זה לא ברור.
<עזר מבורך: מסתבר שיש שני גופים במוסד לביטוח לאומי שאחד מהם היה מקבל את הדיווחים המלאים שלי, כי אני עובד עם הסנגוריה הציבורית.
<עזר מבורך: הגוף השני שהיא מחלקת הקצבאות, נדמה לי, לא קיבלה את הדיווח.
<עזר מבורך: למה לא קיבלת את הדיווח?
<עזר מבורך: מה אתם רוצים ממני?
<עזר מבורך: עכשיו אני חייב 117 אלף שקל.
<עזר מבורך: אין לי מושג איך אני אשלם את זה.
<גילי תמיר: הדרך היחידה לגלות על מה הוא היה חייב, הייתה באיזו שלב כשאני ביקשתי ממנו שיחתום על ויתור סודיות, פניתי למוסד לביטוח לאומי באמצעות הרפרנטים שאני עובדת מולם.
<גילי תמיר: גיליתי את החוב, קיבלתי את ההסבר על אילו תקופות מדובר, על מה החוב.
<גילי תמיר: הסתבר, עזר שילם מקדמות כעצמאי אחרי שנה שהוא היה בבית.
<גילי תמיר: למרות שהסרטן היה קיים, הוא חזר לעבוד כי זו הדרך שלו להתמודד.
<גילי תמיר: הוא לא ידע שקצבת הנכות, בניגוד לדברים אחרים, למשל ביטוחים פרטיים, תלויה בעובדה שהוא לא יכול לעבור מבחן הכנסות מסוים.
<גילי תמיר: אני שמחה לומר שעזר הוא עורך דין ריווחי והוא שילם מקדמות כעצמאי.
<גילי תמיר: אנחנו יודעים שהוא משלם מקדמות מאוד מאוד גבוהות למוסד לביטוח לאומי.
<גילי תמיר: הוא שילם את המקדמות כמו שצריך כל חודשיים והוא היה בטוח שהמחלקות במוסד לביטוח לאומי מתקשרות אחת עם השנייה.
<גילי תמיר: מסתבר שהן לא תקשרו אחת עם השנייה ומחלקת העצמאים לא עדכנה את מחלקת הנכות שהסטטוס של עזר השתנה והוא עבר את מבחני ההכנסה.
<גילי תמיר: בינתיים הוא המשיך לקבל קצבת נכות שלא מגיעה לו ובכל חודש נצבר לו חוב של כ- 4000 שקל.
<גילי תמיר: חוב שלאורך שלוש שנים הצטבר ל - 117 אלף שקל ואני לא מדברת על ריביות ותוספות.
<גילי תמיר: הוא מבחינתו פעל לפי ההיגיון הנדרש, הוא שילם כחוק את המקדמות כמו כל אזרח.
<נורית יצחק: אני אוכל להתייחס.
<נורית יצחק: קודם כל זה לא מדויק, המידע על החוב הועבר אליך כבר במאי 2012 - - -
<עזר מבורך: את זה אני לא זוכר, מה שיש לי זה מה שמצאתי.
<נורית יצחק: אני מניחה שזה נשלח לאותה כתובת" דרך חמש כניסה 1, פתח תקווה.
<נורית יצחק: במכתב הזה נאמר שעל פי המידע שברשותנו חל שינוי בהכנסות שעל פיהן מחושבת לך הקצבה, לפי המפורט בהמשך המכתב.
<נורית יצחק: על כל שנה יש פירוט איזו קצבה קיבלת, מה היה הסכום שלה, מה היה ההרכב שלה, מה ההכנסה הממוצעת שלך מהעבודה באותה שנה, מה גובה החוב שנוצר, מה גובה ההכנסות של בן הזוג שיש להן השפעה.
<נורית יצחק: זה לגבי כל השנים שיצרנו לך חוב.
<נורית יצחק: נאמר לך בעקבות השינויים מהי יתרת החוב, מה אנחנו עושים ואיך אפשר לשלם את החוב למוסד לביטוח הלאומי.
<נורית יצחק: אני מניחה, אולי אתה לא זוכר, אבל במכתב שבו אנחנו מודיעים לך על הקצבה שמאושרת לך נאמר שאתה צריך להודיע למחלקת הנכות על כל שינוי שחל בהכנסות שלך.
<נורית יצחק: בוודאי שהשינוי שהוא כזה דרסטי, מחוסר הכנסה מעבודה מוחלט על לעלייה מאוד משמעותית - - -
עדי קול: אתם מצפים שגם בנאדם יזכור את זה.
<אהוד עוזיאל: אולי תפצלו את זה שיהיה הביטוח לקצבאות והביטוח לעצמאים - - -
<נורית יצחק: גם כשאנחנו כותבים לו את זה, אבל גם אם אנחנו לא כותבים את זה, הקצבה ניתנת על אובדן כושר עבודה - - -
עדי קול: קודם כל זה לא ברור.
עדי קול: לא ברור שאדם שעדיין חולה בסרטן צריך להבין שלא מגיעה לו יותר קצבת נכות, עדיין עונה להגדרת נכה.
עדי קול: לכן, אם אתם בונים על כך שבמכתב המקורי כשהוא קיבל את הקצבה היה כתוב בו את הדבר הזה, לי זה נראה קצת תמימות.
עדי קול: שוב, זו הטלת אחריות גדולה מדי על המבוטח.
<עזר מבורך: זה כשהוא עוד חולה סרטן וזה עוד כשזה פוגע לי בזיכרון.
<אהוד עוזיאל: סליחה, יש לנו גם מקרה הפוך.
<אהוד עוזיאל: מישהי שקיבלה קצבת מזונות ואז אובחנה כחולת סרטן.
<אהוד עוזיאל: התחילה לקבל קצבת נכות ופתאום אחרי איזו תקופה היא מגלה שמקזזים לה בכל חודש את קצבת הילדים כי יש לה חוב, כי היה כפל זמן עם קצבת המזונות והיא אמורה בכלל לא להישלל.
<אהוד עוזיאל: פתאום 17 אלף שקל מקצצים מקצבאות הילדים באופן שוטף.
<אהוד עוזיאל: זו אישה שמתמודדת עם הסרטן.
<אהוד עוזיאל: זה הפוך מהסיפור הזה.
<אהוד עוזיאל: כלומר, הסיפורים האלה כל הזמן קורים, אנחנו מקבלים - - -
<נורית יצחק: אתה יודע, אדם שמגיש תביעה לגמלת קיום, לקצבה מינימאלית לקיום הוא תמיד צריך לדווח על ההכנסות שלו למוסד לביטוח לאומי.
<נורית יצחק: בטופס התביעה הוא רושם מהן ההכנסות.
<נורית יצחק: שוב, אני אומרת, זה חלק ממבחן הזכאות לקבלת הגמלה.
<נורית יצחק: אני לא מסירה את האחריות מאתנו - - -
עדי קול: את לגמרי מסירה את האחריות.
עדי קול: את מעבירה את האחריות למבוטח ואומרת לו שהוא צריך לדעת - - -
<נורית יצחק: אם יש היתממות, בחלק מהמקרים היא משני הצדדים.
<עזר מבורך: אני שילמתי למוסד לביטוח לאומי.
<נורית יצחק: אבל במועד שבו התרחש - - -
עדי קול: סליחה, למה המוסד לביטוח לאומי לא מתקשר בין שתי המחלקות?
<נורית יצחק: כי הוא לא מתקשר.
<נורית יצחק: היום, בשנה וחצי אחורה, הוא כבר מתקשר לשכירים, לא יותר כרגע.
<נורית יצחק: נקווה שעקבות תיקוני החקיקה אנחנו נתקשר יותר טוב כי נקבל את המידע על ההכנסות ישירות - - -
עדי קול: מה זאת אומרת "מתקשר בשנה וחצי אחורה"?
<נורית יצחק: זאת אומרת שהיום אנחנו מקבלים את הדיווחים ממס הכנסה שמית פרטני, נתוני הכנסות פלוס תעודות זהות של מבוטחים שכירים רק אחרי שנה וחצי.
<נורית יצחק: לגבי עצמאים לא - - -
עדי קול: הבנו שאתם מקבלים ממעסיקים, אנחנו יודעים, אנחנו מנסים לטפל בזה.
עדי קול: אני מקווה שהחקיקה הזאת תתקדם .
עדי קול: עזבו את זה.
עדי קול: אני מדברת על גוף שקיבל את הכסף.
עדי קול: היום הוא מתקשר עם אגף קצבאות הנכות, אגף המזונות ואגף אחר.
עדי קול: האם יש תקשורת בינכם?
<אוריאל כזום: באותה תקופה לא היה וזה לא תקין.
<אוריאל כזום: באותה תקופה שדיווחת לגבייה אצלנו זה לא עבר לגמלאות, לא הייתה הפגשה אוטומטית ובאמת זה לא תקין.
<אוריאל כזום: מיד אגיד מה עושים עם זה.
<אוריאל כזום: היום זה כבר לא קורה.
<אוריאל כזום: היום, ברגע שאתה מדווח המקדמות משתנות או שמגיעים הפרשי שומה, באותו מהלך מתבצע גם חישוב או זכאות או חוב בגבייה ובגמלאות.
עדי קול: לפני ששולחים מכתב על חוב אי אפשר קודם כל לבדוק עם כל המחלקות האחרות במוסד לביטוח לאומי האם הוא באמת קיים?
<אוריאל כזום: היום כשמגיעה שומה היא משפיעה גם על דמי ביטוח וגם על קצבאות.
<אוריאל כזום: היום המצב הזה לא היה קורה - - -
עדי קול: ממתי זה?
<אוריאל כזום: לדעתי זה יותר משנה בנכות.
<שלומית אבינח: אני חויבתי ב-42 אלף שקל, שום הודעה לא קיבלתי, אני באופן פרטי.
<אוריאל כזום: ברגע שמגיעה שומה ממס הכנסה, אני יכול לעשות את החישוב.
<אוריאל כזום: אני לא יכול לעשות את זה - - -
<שלומית אבינח: אני יכולה לספר את המקרה שלי.
<קריאה: לכל אחד יש מקרה אישי.
<אוריאל כזום: אפשר לסיים.
<אוריאל כזום: אני אנסה, אבל זה קשה.
<אוריאל כזום: קודם כל אמרתי, זה לא הגיוני מבחינתו שהוא הגיש למוסד לביטוח לאומי לגבייה והגמלאות לא ידעו.
<אוריאל כזום: היום זה לא קורה בנכות.
<אוריאל כזום: עצמאי שמגיש שומה למס הכנסה, היום עושים לו חישוב גם בגבייה וגם בגמלאות.
<אוריאל כזום: זה דבר אחד, המקרה הזה לא קורה.
<אוריאל כזום: הוועדה לביטול חובות כשהיא דנה בבקשה לביטול חובות היא לוקחת בחשבון גם את זה, שלכאורה יש כאן אחריות משותפת גם של המוסד לביטוח לאומי וגם של המבוטח.
<אוריאל כזום: היא לוקחת את זה בחשבון כשהיא באה לדון בבקשה לביטול חוב.
<אוריאל כזום: כלומר, המוסד לביטוח לאומי לוקח כאן אחריות.
עדי קול: אני מבקשת לחזור טיפה אחורה.
עדי קול: בהנחה שהצעת החוק תתקבל ותקודם ואתם תקבלו את הדיווחים באופן תדיר יותר, האם אתם יכולים להתחייב שתשלחו אז דיווח שנתי על התשלומים?
<אוריאל כזום: אני לא יכול להתחייב בשם כולם.
עדי קול: אני מבקשת מנציגי המנכ"ל עכשיו לענות.
<רפאל בן סימון: אנחנו לא נתחייב כעת על משהו כזה.
<רפאל בן סימון: אנחנו ניתן לכם תשובה.
עדי קול: אנחנו מצפים לקבל תשובה מהמנכ"ל לגבי ההתחייבות הזאת.
עדי קול: אנחנו מבינים שהיום אתם לא מקבלים את הדיווח באופן מספק.
עדי קול: שוב, אני מבינה שאתם תקבלו אחת לחצי שנה, אחת לשנה ואז לשלוח הודעה הביתה הודעה על סך התשלומים שהגיעו למוסד לביטוח לאומי.
עדי קול: כמובן על החובות שנצברו.
עדי קול: אנחנו מבקשים שתשקלו את האפשרות שיחד עם שינויי החקיקה לעשות גם את השינוי במדיניות.
עדי קול: אנחנו מצפים מהמנכ"ל לקבל תשובה.
<קובי הלפרין: שלום, אני יועץ בכיר למנכ"ל המוסד לביטוח לאומי.
<קובי הלפרין: לגבי רוב הסוגיות, יש הסכמה במוסד לביטוח לאומי למה שעולה.
<קובי הלפרין: החסם המרכזי של המוסד לביטוח לאומי, המרכזי ביותר הוא לא הרצון ולא הכוונה, זה משאבי המחשוב והמידע וגם השונות במספר מערכות המחשוב הקיימות.
<קובי הלפרין: היום במוסד לביטוח לאומי יש 40 מערכות מחשוב.
<קובי הלפרין: אתם שואלים לגבי מערך הגמלה והגמלאות, גם בתוך הגמלאות יש לנו עוד עשרות מערכות מחשוב.
<קובי הלפרין: עם השנים נולדו חוקים, כל חוק יצר מערכת מחשוב.
<קובי הלפרין: אלה שני החסמים לדיון הזה בהיבט - - -
עדי קול: אני מניחה שאחר כך יהיה דיון, כשנגיע אליו יסתיימו החסמים הטכניים ויהיו חסמים ומשאבים אחרים, תגידו שאין לנו מספיק כסף - - -
<קובי הלפרין: אנחנו שם.
<קובי הלפרין: המוסד לביטוח לאומי התחיל תהליך אסטרטגי לקחת את כל מערכות המחשוב למערכת מחשוב אחת.
<קובי הלפרין: הפירות הראשונים של התהליך, זה תהליך של חמש שנים, זה תהליך אסטרטגי לאומי ממש ש נקרא "פרויקט תבל".
<קובי הלפרין: הדבר המרכזי שלו, תתחלנה להיות פעימות של גמלאות שונות במהלך השנים הקרובות.
<קובי הלפרין: מהלך שיעזור לתכלל את המיטב.