GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד חסן: מורדים כאלה נגיע אתם לבית משפט אבל לא מהסיבה שלהם.
סופה לנדבר: אני חושבת שבישיבה הקודמת אנחנו ביקשנו מהחברות ומהעירייה לנתק את הדיירים מהחברות.
סופה לנדבר: אם החברה טובה והיא מצוינת אני כדייר ארצה את החברה הזאת.
דוד חסן: כפי שאמר היועץ המשפטי של האגודה לתרבות הדיור נוצר מצב שעם החלטת העירייה או בלי החלטת העירייה הקבלנים בעצמם מחתימים הסכמי ניהול במודיעין, בחיפה ובקריות.
דוד חסן: כל קבלן שראה והבין שחברת ניהול היא הפתרון האולטימטיבי לזה שהבניין שלו יישמר, שיהיה לו שם טוב גם לו כקבלן לא צריך את החלטת העירייה כרגע.
דוד חסן: קבלנים חותמים ומחתימים ולדייר קיימת הזכות לא לרכוש דירה שבה הוא נדרש לחתום על הסכם דיור.
דוד חסן: לך תקום במקומות אחרים שבהם לא צריך חברת ניהול.
דוד חסן: כשאדם חותם הוא מבצע את ההסכמה שעליו הוא דיבר.
דוד חסן: כשאדם ביצע והתחייב בהסכמה משפטית הוא לא יכול למרוד מסיבה כזאת או אחרת.
דוד חסן: הוא אמר שהוא משלם 350 ש"ח, אנחנו הסכמנו ל- 280 ש"ח.
דוד חסן: הוא לא מזכיר הרבה מאוד שירותים.
דוד חסן: אגב, התשלום הוא על פי חלק יחסי כפי שמחייב החוק.
דוד חסן: יש גם דיירים שמשלמים 125 שקלים ויש דיירים שמשלמים 115 שקלים כולל מע"מ 18 שקלים.
דוד חסן: אני יכול לפרוס בפני הפורום הזה את חשבונות הבנק.
דוד חסן: עיריית אשדוד ניסתה לקטרג את חברות הניהול ולא אכפה את זה.
דוד חסן: הממונה לתרבות אגודת הדיור באשדוד מקיים חברות שאין להם ISO, שלא יודעות מה זה ISO.
צבי צילקר: אני רוצה את זה בכתב.
צבי צילקר: אני אקבל פרוטוקול, נתייחס ברצינות.
צבי צילקר: נעשה פגישה באשדוד.
גיא מרגליות: אני לא מכיר אף חברת ניהול בשמות, אני לא נכנס לזה.
גיא מרגליות: אנחנו באים לראש העיר בתור תושבים ברובע חדש, רוב י"ז בדרישה כזאת: אתם פוגעים בחופש ההתקשרות של הדייר.
גיא מרגליות: אתם אומרים לדייר אתה לא מספיק חכם להחליט בעצמך ולנהל.
גיא מרגליות: אני חושב שהעירייה יכולה לקבוע סטנדרטים לניקיון ולאכוף אותם.
גיא מרגליות: העירייה לא יכולה להגיד לדייר איך לנהל את הרכוש שלו.
גיא מרגליות: תבטלו את העניין הזה.
גיא מרגליות: מי שירצה או ינהל את זה באופן עצמאי או באמצעות מנהלי פרויקטים או באמצעות חברות ניהול.
גיא מרגליות: הדייר יבחר בעצמו מה הוא רוצה.
גיא מרגליות: אם הוא ירצה חברת ניהול, הוא יקח חברת ניהול.
גיא מרגליות: הוא רוצה לנהל פרויקט הוא יקח מנהל פרויקט.
גיא מרגליות: למה עיריית אשדוד צריכה להיכנס לעניין הזה בכלל?
גיא מרגליות: לגבי העבר עיריית אשדוד צריכה לראות איך היא מפצה את התושבים ואיך היא עוזרת להם לצאת מהסבך שלהם עם חברת הניהול.
סופה לנדבר: אנחנו לא מדברים על העבר.
סופה לנדבר: תעמדו עם הרגליים על הקרקע.
גיא מרגליות: הסיפור הזה יצר הפליה בין הרובעים, בין רובעים ישנים לרובעים חדשים עם מתחמים.
גיא מרגליות: למרות שבעירייה לא מודים כך זה קורה בפועל.
גיא מרגליות: ברובעים הישנים מי שמנקה את הרחובות ואת השטח מסביב לפחים זה מנקה הרחובות של עיריית אשדוד.
גיא מרגליות: ברובעים החדשים הפילו את הכל על התושבים.
גיא מרגליות: העירייה יכולה להגיד שזה לא קורה, העירייה צריכה לתת את הדעת איך היא פותרת את הסוגיה הזאת.
ויטלי קטסון: ראש העיר שאל אותנו האם מובן לנו, לדיירים, החשיבות ניהול ואחזקה של הבניינים.
ויטלי קטסון: זה מובן לנו, אנחנו מעונינים ואינטרסנטים הכי כבדים בעניין הזה.
ויטלי קטסון: אנחנו מעונינים בניהול תקין ובאחזקה תקינה.
ויטלי קטסון: השאלה האם קיימים נורמות ותקנות.
ויטלי קטסון: אני יודע שקיימים, הם מפוזרים בכל מיני חוקים וקשה מאוד להגיע אליהם.
ויטלי קטסון: במקום לרכז את התקנות, לפרסם אותם ולמסגר מספר תקנות, מינימום הנדרש מבעלי רכוש - כי מדובר פה על רכוש משותף אך ורק, אתם מטילים עלינו לקחת חברת אחזקה כמו חתול בשק.
ויטלי קטסון: אני יורד למישור העובדתי.
ויטלי קטסון: חברת אחזקה חייבה דיירים כסף, אני מדבר על גניבה, על נוכלות, על שני מיליון שקלים.
סופה לנדבר: זה דברים של בית משפט, לא של כנסת ולא של ועדת פנים.
סופה לנדבר: אני לא רוצה לנהל את זה כך.
סופה לנדבר: יש לך פה את ראש העיר, תאמר לו מה אתה מבקש.
ויטלי קטסון: אני פונה לראש העיר: קודם כל אני מבקש לבטל את ההחלטה, היא לא כשירה, לא היה לכם כל זכות לקבל את ההחלטות האלה.
ויטלי קטסון: אפילו לשר הפנים לא היה זכות כזה.
ויטלי קטסון: אתם יצרתם נורמה משפטית מחייבת במסגרת העיר ולא היה לכם סמכות.
ויטלי קטסון: יש צו פיקוח על מצרכים ושירותים (מעליות).
ויטלי קטסון: על פי צו הפיקוח הזה אסור לחייב במחצית הראשונה של שנת אחריות בגין מעליות דיירים כלל, אגורה אחת.
דוד חסן: מישהו חייב אותך?
ויטלי קטסון: בטח.
ויטלי קטסון: אתה.
ויטלי קטסון: אני רוצה שיירשם בפרוטוקול שלפי הדוח הרשמי הזה מופיע חוב 14,000 שקל כעבור השנה הראשונה לדיירים.
ויטלי קטסון: איך נוצר החוב הזה?
סופה לנדבר: אני מנהלת ישיבה שניה לדיירי אשדוד כדי לנתק אותם מחברות האחזקה.
סופה לנדבר: אני לא רוצה להיכנס לחובות של חברות ודיירים.
סופה לנדבר: זה כרגע לא מעניין אותי בכלל.
סופה לנדבר: אני לא מדברת על העבר אלא על העתיד.
סופה לנדבר: אני קודם כל אסירת תודה שראש העיר נמצא פה כבר בישיבה שניה.
סופה לנדבר: אני רוצה לשמוע ממך איך אנחנו מנתקים את הדיירים מהחברות ונותנים להם ברירה איך לנהל את הרכוש המשותף.
סופה לנדבר: לפי ועד עובדים?
סופה לנדבר: לפי חברה?
סופה לנדבר: לפי אגודת תרבות הדיור?
סופה לנדבר: הם יכולים לבחור לבד אבל לא להחזיק אותם בכוח מכיוון שזה גורם לנזק.
סופה לנדבר: אני חושבת שזה גם גורם לנזק תדמיתי לעיר.
סופה לנדבר: אני יודעת כמה אתה נלחם שיעברו לעיר עוד ועוד אנשים, אני גרה שם למעלה מ- 20 שנה ואוהבת את העיר הזאת, אני חושבת שהוא נעשה מיום ליום יותר יפה ואם יש ליקויים בניהול צריך לסדר אותם.
סופה לנדבר: זכותך וחובתך לנתק אותנו מהעניין הזה שיתן לכולם גם הרגשה טובה.
סופה לנדבר: חברה שהיא טובה ומצוינת ינהלו הדיירים אתה יחסים טובים.
סופה לנדבר: אני חושבת שאף דייר לא ירצה לנתק את עצמו מחברה אם היא טובה.
ראובן צדוק: אמרתי בסוף הישיבה הקודמת שמאשדוד תצא הבשורה לכלל עם ישראל ובזה יצא שכרנו שבאנו לפה פעמיים.
ראובן צדוק: יש לנו ניסיון מאוד טוב, פורה עם עיריית אשדוד והעומד בראשה.
ראובן צדוק: היה לנו ניסיון כזה בעבר.
ראובן צדוק: אני מציע-ממליץ כעת לקחת איזשהו צוות מצמצם שימנה אדוני ראש העיר מטעמו לבחינת הסוגיה בשקט, כפי שעשינו בפעם הקודמת.
ראובן צדוק: העירייה תביא נציג מטעמה, חברות הניהול יביאו מישהו מטעם, האגודה תתרום את חלקה, הדיירים יביאו נציגות ממוקדת, מישהו שמבחינתם מייצג את כלל האינטרסים בבעיות האלה ללבן את הבעיות.
צבי צילקר: אני מאמין בתורת הניהול.
צבי צילקר: אי אפשר להשאיר בניין שהוא כל כך מורכב, מערכות מים, ביוב, חשמל, תאורה, גינון, מדרכות, אספלטים גם כשיש בבית אנשים מומחים.
צבי צילקר: לי יש שתי ידיים שמאליות אבל גם אם אצלי בבית יש הצפת ביוב אני לא מחכה שיבוא איש ביוב, אבל זה עדיין לא הופך אותי למקצועי.
צבי צילקר: אם יש בעיות חשמל אני לא אסתכן להתחיל לטפל בהם ואם יש בעיות אספלט אני מזמין מישהו.
צבי צילקר: הבעיות במבננים הרבה יותר מורכבות.
צבי צילקר: אנחנו מייצגים את הדיירים ולא שום חברה.
צבי צילקר: הצטערתי לשמוע שחברה מראשון לא יכולה לעבוד כאן
צבי צילקר: כי מחר ראש עיריית ראשון יחליט ששום חברה מאשדוד לא יכולה לעבוד בראשון.
צבי צילקר: הדבר הזה נוגד כל חוק, כל סדר, כל הגיון.
צבי צילקר: לא יעלה בדעתי שאדם מתל אביב לא יכול לעבוד באשדוד, כמו שמחר לא נקבל גזירה שתושבי אשדוד לא יכולים לעבוד בתל אביב.
צבי צילקר: אני גם נגד הפרת הסכמים.
צבי צילקר: כשאני מסכם משהו בעל פה אני דורש שהוא יתקבל.
צבי צילקר: לכן אני אומר שיש לי ספק אם נעשה הסכם לעשר שנים להגיד שעיריית אשדוד מנתקת.
צבי צילקר: אני לא יודע אם זה חוקי, אני לא יודע אם יש לי הסמכות וכדומה.
צבי צילקר: מצד שני אם יש הפרות בוטות של ההסכם אפשר להגיע לבתי משפט בעזרת חבריי לתרבות הדיור שהם הרבה יותר בקיאים ממני בנושא.
צבי צילקר: הייתי רוצה להעיר שתי הערות.
צבי צילקר: מר מרגליות העיר שההחלטות שלנו לא חוקיות.
צבי צילקר: כדי שאני לא אסתבך, מאחר ואני יושב ראש הוועדה לבניין ערים, דיברתי עם המהנדס שאומר שהוא לא ימליץ לשנות את ההחלטה כל עוד לא יתברר שהיא לא חוקית.
צבי צילקר: אני מבקש להעביר אלי דחוף את כל המסמכים שאומרים שההחלטות של הוועדה שאני יושב בראשה אינה חוקית.
צבי צילקר: יש לי חברים טובים כמו הגברת לנדבר, מר גילון וד"ר יחיאל לסרי.
צבי צילקר: אני מקבל דברים מהכנסת, מהסמכות המחוקקת, ולא כל מכתב של דייר שאני מכבד.
צבי צילקר: הדיירים זה לא סמכות.
צבי צילקר: גם אם הייתי מקבל מכתב מהאגודה לתרבות הדיור, היא חברה ממשלתית, עדיין הייתי בודק את זה.
צבי צילקר: אם מר מרגליות, באמצעות חברי הכנסת, יעבירו אלי את המסמכים המתאימים באותו יום אם יש ועדת בניין ערים אני אציג להם את המסמך.
צבי צילקר: דבר שני: אני מוכן לשבת עם הדיירים שבוע הבא או בעוד עשרה ימים לשמוע את הטענות.
צבי צילקר: אני רק מבקש מהדיירים, אני הרי נכון לכל פגישה, אם אתם רוצים לפנות אלי דרך העיתונות אני אשיב לכם דרך העיתונות.
צבי צילקר: אני רוצה לענות לאותו ועד אנונימי ואני לא יודע מי אשם, מי האיש.
צבי צילקר: כל הטלפונים שלי ידועים ולא צריך אחרי 30 שנה לכתוב 'אנונימי'.
צבי צילקר: אזרח כואב לו?
צבי צילקר: יכול לכתוב מכתב ולחתום את שמו.
צבי צילקר: אני מרים טלפון לאותו אזרח ומציע להיפגש.
צבי צילקר: חשוב מאוד לחבור בין שתי הקבוצות הכנסת שמטפלות בנושא הזה.
צבי צילקר: עצם העובדה שהנושא הזה התעורר סימן שיש בעיות של חברות ניהול בכל הארץ, לא עושים חוק רק בשביל אשדוד.
צבי צילקר: אני מבקש מנציג דיירים, אולי משתי שכונות, שיכנס למהנדס העיר ויקבל מסמך בדיוק מה הם הגבולות של הרכוש המשותף ואיפה הגבולות של העירייה.
ויטלי קטסון: זה ברור מהמפרט הטכני.
צבי צילקר: מהמפרט הטכני זה לא ברור.
צבי צילקר: מהטאבו זה כן ברור.
צבי צילקר: אם נציג שלכם יצטרך למבנן, לשכונה או לבית לדעת את גבולות המגרש שיכנס עם מהנדס העיר או העוזרת שלו והוא יציג בפניכם את כל התוכניות.
צבי צילקר: אם צריך יעשו לכם צילום או סיכום שתדעו בדיוק להגיד לדיירים.
צבי צילקר: ניסינו לחבור יחד שותפות של העירייה שותפות אחוז.
צבי צילקר: ועד א' שיפצנו פעמיים ונכשלנו, ועד ב' שיפצנו נכשלנו, ועד ג' לא הסכמנו להיכנס, ועד ה' שיפצנו ונכשלנו, ועד ד' לא רוצה להתארגן.
צבי צילקר: למה אנחנו מתקנים את המדרכות ואת התאורה?
צבי צילקר: כי הציבור כולו משתמש.
צבי צילקר: בלב אשדוד אנחנו לא נכנסים, הכל סגור אנחנו לא בעלי הבתים.
צבי צילקר: בקניון אשדוד אנחנו לא נכנסים כי אנחנו לא בעלי הבתים.
צבי צילקר: בסיטי אנחנו לא נכנסים כי הכל סגור.
צבי צילקר: במתחם פתוח שכל יום נכנסים אלפי אנשים ומשתמשים בזה כשטח ציבורי, ובעיני הדמיון של כולם זה שטח ציבורי אין לנו ברירה אלא להחזיק את זה.
צבי צילקר: ביום שלא נחזיק את זה, ונגיד למשל לועד רובע ד' להחזיק את הריצוף, אבוי לכולנו.
צבי צילקר: הדיירים לא מסוגלים להחזיק שירותים ציבוריים ברובע א', אנחנו צריכים להחזיק אותם.
צבי צילקר: מרכז א' זה בית עם רכוש משותף.
סופה לנדבר: מר צילקר, אני לא קיבלתי ממך תשובה מספקת.
סופה לנדבר: אני רוצה שהדיירים ינהלו את החברה לבד, שיתנתקו מהחברות.
סופה לנדבר: אנחנו נקים צוות משותף, תרבות הדיור, יועצים משפטיים, ודיירים.
ראובן צדוק: אני חושב שכבוד ראש העיר, ידידי מר צבי צילקר, אולי הציף היום את סוגית הבתים המשותפים במה מאוד כוללת.
ראובן צדוק: אני משתדל לצאת קצת מאשדוד ולדבר אל הבעיה בכללותה, איפה היא נוגעת בהרבה מקומות.
ראובן צדוק: אולי מכאן תצא בשורה שתהיה מבחינת מנוע להרבה מקומות שיש בהן מצוקות.
ראובן צדוק: יש בעיות בלוד, בנתניה, דברים שהגיעו אלי ושהייתי צריך לטפל בהם.
ראובן צדוק: הסוגיות של הבתים המשותפים הן סוגיות מאוד קשות.
ראובן צדוק: אני רוצה לברך את יושבת ראש הוועדה, סגנית שר התחבורה, אם בוועדה התחלנו איזשהו תהליך והיושבת ראש תלווה אותו זה באמת יהיה בשורה להרבה מאוד אנשים.
ראובן צדוק: אני לא רוצה להיכנס לפן הפנימי אבל הסוגיות בבתים המשותפים זה מאוד מסובך, כל פעם מזהים בעיה, שמים על זה "פלסטר".
ראובן צדוק: כשלוקחים את החוק ורואים את היחסיות על 66% של האנשים שיחתמו עם חברת ההתקשרות שלהם אפילו ראש העיר אמר שאין בזה הגיון.
ראובן צדוק: כל הדברים האלה כך עבדו, אולי שווה היום לנסות לתת להם איזשהו איזון.
ראובן צדוק: ניסינו לעשות את המהלך הזה בשנה שעברה בועדת חוקה חוק ומשפט בנושא המעליות של שבת ועכשיו נדרשנו לסוגיה עוד פעם בוועדה הזאת.
ראובן צדוק: בשבוע שעבר היינו בדיון שבו הגשנו חומר שבו ראינו בעיה.
ראובן צדוק: בוועדה ישבו שני ג'נטלמנים שהצביעו בעד ההצעה וזה עבר ועכשיו כבר רץ לקריאה ראשונה, שניה ושלישית!
ראובן צדוק: התוצאה היא שאנחנו נמצאים פה באיזה ועדה, כל אחד תורם מזמנו האישי, בא לפה כדי להתמודד עם איזושהי בעיה כשבוועדה אחרת מטרפדים את הקלפים לכל הדיון הזה.
גיא מרגליות: מה שאתה אומר לא כל כך נכון.
סופה לנדבר: לעיתים קרובות קורה דבר כזה מכיוון שיש בלעדיות לכל יושב ראש.
סופה לנדבר: אנחנו לא ועדה סטטוטורית ואין לנו אפשרות לחקיקה, זה הדבר היחידי שמפריד בינינו.
סופה לנדבר: אנחנו מגיעים רק את החקיקה הפרטית עם חתימות של חברי כנסת והם מגישים מטעם הוועדה.
סופה לנדבר: זה משהו אחר.
סופה לנדבר: בעצם לכל ועדה יש אוטונומיה לקבוע ויכול להיות שאנחנו עכשיו עושים רפורמה בהשתתפות בועדות, בהרכב של ועדות, כמה ועדות יכול כל חבר כנסת לקבל.
סופה לנדבר: כולם חושבים שהם האולם ריק אף אחד לא נמצא בבניין אבל זה לגמרי לא נכון.
סופה לנדבר: אנחנו מחליטים עכשיו שחבר כנסת לא יכול לקחת על עצמו יותר משני ועדות.
סופה לנדבר: הקשר בין הוועדות יכול להיות אחד מהרפורמות.
סופה לנדבר: אני אדבר עם מר אופיר פינס בעניין.
ראובן צדוק: זה החומר שהגשנו לוועדה כדי שיבינו שהנושא הזה נידון פה.
סופה לנדבר: אני אזום פגישה אישית עם מר אופיר פינס לפני כל הדיונים.
סופה לנדבר: יכול להיות שהוא לא ידע ולא הכינו לו חומר.
סופה לנדבר: אני אקח את זה על עצמי ואתן למר פינס את הטלפונים שלך.
ראובן צדוק: הבעיות הן בעיות מאוד מורכבות גם ברמה של הדיור הציבורי כשמכרו את הדירות וכאלה אנחנו מתמודדים עם בעיות יותר מורכבות.
ראובן צדוק: באותם בניינים יש אוכלוסייה מבוגרת, אוכלוסייה צעירה מטבע הדברים לא מוזרמת לאותם בניינים.
ראובן צדוק: לכן אנחנו נתקלים בתופעה שבה בניינים בני 4 קומות ונשים מבוגרות עולות במדריגות עם סלים ולא מסוגלות לנהל איזשהו אורח חיים תקין.
ראובן צדוק: התחלנו לדבר בנושא ולא רק בנושא המעליות, ואף אחד לא מבין את הסוגיות האלה.
ראובן צדוק: אף אחד מהדיירים פה לא מבין מה הזכויות שלהם.
ראובן צדוק: אמרתי בדיון הקודם שחשוב שהדיירים האלה יבינו שבשפ"פ אם לאדם קורה משהו בנזיקין כל אחד מהם אחראי לגביו.
ראובן צדוק: בתביעת נזיקין, אם מישהו שובר רגל או יד באותו מתחם יכול לתבוע כל אחד בנפרד.
קריאה: אבל יש ביטוח.
ראובן צדוק: אני לא אומר את הפתרון, אני מציף את הבעיות שיש בכל הסוגיה כדי לתעל את זה בסופו של דבר.
ראובן צדוק: חשוב להקים פה איזשהו צוות מצומצם שיקח את הדברים האלה, יעלה אותם, ידון בהם, יבדוק ויבחן אותם ורק לאחר מכן נקבל את ההחלטות הנכונות.
סופה לנדבר: בהחלטה שלנו אנחנו ממליצים להקים צוות מצומצם, יכול להיות לפני הפגרה, במסגרת עיריית אשדוד.
אילנית שומרון: אני כאן בשם תושבים של רובע י"ב.
אילנית שומרון: אני ראש ועד רובה ומייצגת רשמית את האנשים שלהם יש בעיות.
אילנית שומרון: יושבים פה אנשים וכל אחד מייצג בניין.
סופה לנדבר: עולה פה הרושם שאנחנו מדברים רק על אשדוד אבל זה לא נכון.
סופה לנדבר: המון תלונות הגיעו לעיתונות, מהעיתונות הגיעו אלינו לוועדה והחלטתי לנהל את הישיבה.
סופה לנדבר: זה בפירוש לא רק בעיה של אשדוד.
סופה לנדבר: אני רוצה לנתק את הדיירים מחברות ובשביל זה אנחנו מנהלים את הישיבה השניה.
סופה לנדבר: אני רוצה גם לומר לתושבי אשדוד בכנסת ובוועדה הזאת שזה קיים בלוד, בנתניה, בראשון לציון ובכל מקום.
אריק גבעון: אני חברת ניהול ובראשון לציון זה לא כך.
סופה לנדבר: אני מדברת כעת על חברות האחזקה שנמצאות עכשיו בכל מיני בניינים גבוהים ורבי קומות.
אילנית שומרון: את כל מה שאני חושבת, את כל הדעות מר ויטלי אמר אחד לאחד.
אילנית שומרון: אני חושבת שכל הדברים מסתובבים סביב מה שמר סמי ישראל אמר.
אילנית שומרון: יש נושאי תפקיד בעירייה שמקבלים משכורת מכובדת כל חודש מהעירייה, אני הייתי מצפה שיועצת משפטית של עיריית אשדוד לפני שמחליטים החלטה מסוימת הייתה אומרת להם את הדברים האלה וכך היה נחסך מאתנו, וממר מרגליות שקנה לא מזמן בית, וממני שקניתי לפני שלוש שנים בית, הרבה דברים.
אילנית שומרון: אני מייצגת דיירים והבטחתי לתושבים ברובע להציג את הבעיה שלהם.
סופה לנדבר: אני לא רוצה להיכנס לזה עכשיו.
סופה לנדבר: אנחנו נמשיך בישיבה הבאה.
סופה לנדבר: אני לא חושבת שמכובדים שהגיעו לירושלים צריכים להיות מוצפים בבעיות של אזור מסוים בעיר.
שמואל פרדריך: אני עובד בעמיגור 2000, אני מנהל החטיבה של בתים משותפים.
שמואל פרדריך: אתם מדברים על זכויות דיירים, והאשימו את "צ. ד.
שמואל פרדריך: א." כגנבים.
שמואל פרדריך: אנחנו חברה ציבורית ויש לנו גב כלכלי נרחב ביותר.
אריק גבעון: עמיגור היא חברה ציבורית?
שמואל פרדריך: חברה בע"מ.
שמואל פרדריך: חוץ מזה אנחנו חברת בת של הסוכנות, אז בטח שאנחנו ציבוריים.
שמואל פרדריך: אני לא מבין למה חברות ניהול ואחזקה כאלה פושטות את הרגל כל הזמן, ובייחוד באשדוד.
שמואל פרדריך: אני עובד מנהריה בצפון, בכרמיאל, בקריות בחיפה, בכל עיר ועיר בארץ יש לי כמה עשרות בתים.
שמואל פרדריך: יש פה בעיה אחת: כולם מחפשים את השמירה על הדיירים, למה חברת הניהול לא עשתה.
שמואל פרדריך: למה לא שומרים על חברת הניהול?
שמואל פרדריך: אנחנו התחלנו לעבוד באשדוד לפני כשנתיים.
שמואל פרדריך: קיימת בעיה רצינית מאוד של תשלומים לחברות.
שמואל פרדריך: אני היום לא מוכן לקבל בניין דרך טופס 4 של העירייה.
שמואל פרדריך: פה אין מספיק דיירים, פה אחד נכנס לא מוכן לשלם, פה הוא נכנס עוד חצי שנה, למה שאנחנו נשלם?
שמואל פרדריך: אנחנו התחלנו לעבוד לפני שנתיים ויש לי חוב של 400,000 שקל באשדוד.
שמואל פרדריך: אין לי דבר כזה באף עיר.
שמואל פרדריך: או שיש פה משהו במודעות של האנשים באשדוד, וזאת עיר נהדרת עם תכנון יוצא מן הכלל ובתים יוצאים מן הכלל.
סופה לנדבר: מה אתה חושב שצריכים לעשות?
שמואל פרדריך: אני חושב לבטל את חוק העזר הזה.
שמואל פרדריך: כל ועד בית שיבחר לעצמו לחתום רק עם נציגות הבית, לא עם דיירים.
שמואל פרדריך: אם לא ניקו לדייר ליד הדלת הוא מסרב לשלם.
שמואל פרדריך: אני מקווה שאני נותן שירות טוב.
סופה לנדבר: איך אפשר למסור בניין עם טופס 4 לדיירים?
דוד חסן: הדייר הראשון שבא לקחת מפתח אומרים לו אתה ועד הבית, אתה תחתום מעליות, אתה תחתום מונה חשמל.
שמואל פרדריך: לפי דעתי צריך לבטל את חוק העזר הזה, או ההחלטה, העיקר להתנתק.
שמואל פרדריך: יש פה בעיה כשמת
שמואל פרדריך: חילים לעבוד עם בית חדש מההתחלה הבית נכנס לחובות כי לא נכנסים בבת אחת 31 דיירים לבניין וכולם מתחילים לשלם מהיום הראשון.
שמואל פרדריך: זאת בעיה רצינית מאוד, אף אחד לא חשב עליה אף פעם, ואף אחד לא שם את דעתו לנושא שבהתחלה מקבלים רק מ- 10 דיירים כסף, אחר כך מ- 20, אחר כך אולי מ- 30.
שמואל פרדריך: יש לנו עשרות תביעות כנגד דיירים ואין את זה באף מקום בארץ.
שמואל פרדריך: יש לי בניינים בכרמיאל, בנהריה ואין את הבעיה הזאת.
סופה לנדבר: איך עושים בכרמיאל?
שמואל פרדריך: אין בכרמיאל חוק עזר כזה.
שמואל פרדריך: יש נציג שיווק שלנו שמגיע לבניין.
שמואל פרדריך: הוא מגיש הצעת מחיר, נותן אפשרות ליציאה תוך 30 יום בכל מקרה.
שמואל פרדריך: את אותה אפשרות יש גם לי.
שמואל פרדריך: אם אני רואה שיש לי בעיות של תשלומים בבניין אני עוזב, אני לא משלם להם מעליות או חשמל או שום דבר אחר.
אלי לבנון: הבעיה באשדוד שכפו עלינו את חברות האחזקה.
אלי לבנון: לעניות דעתי חברות האחזקה לא באו לתת שירות אלא לעשות כסף על חשבון הדיירים.
אלי לבנון: אני ממליץ לתת לנו הזדמנות של חצי-שנה שנה ואנחנו נוכיח שאנחנו נתחזק את זה הרבה יותר טוב מהם, הרבה יותר זול והרבה יותר משתלם לכולנו וגם לעיר.
אלי לבנון: אבל תנו לנו הזדמנות.
גיא מרגליות: עירית אשדוד גרמה לכך שלמילה "חברת ניהול" יצא שם רע, שם של עושקים את הדיירים וכולי.
גיא מרגליות: השאלה איך מתקנים את זה.
גיא מרגליות: היום חברות הניהול נתפסות בעיני הדיירים כמי שעושקות אותם, לא כמי שנותנות שירות.
גיא מרגליות: אני ישבתי אתמול בישיבה עם 40 ועדי בתים ולא היה אחד שהיה לו מילה טובה לומר על חברות הניהול.
שמואל פרדריך: חברות ניהול זה עסק.
שמואל פרדריך: ברור שהוא יכול לנהל את זה בפחות כסף אבל חברה צריכה להתפרנס.
שמואל פרדריך: מה סתם ישלחו שם אנשים להחליף מנורות, יתקנו את ההשקיה?
שמואל פרדריך: חברת ניהול רוצה להרוויח על בניין.
שמואל פרדריך: הרווח של החברות האלה הוא מצומצם ביותר.
שמואל פרדריך: אני אומר את זה באחריות.
סופה לנדבר: לחברות יש מסים, זה לא אדם פרטי.
שמואל פרדריך: אף בניין לא מחויב לחברת ניהול וחברת ניהול לא מחויבת לאף בניין.
שמואל פרדריך: אני יכול לצאת מהבניין תוך שלושים יום והבניין יכול לצאת ממני.
שמואל פרדריך: אני יכול להתחייב לבניין מול ועד בית שאני חותם חוזה לשלם את המעליות, לשלם את החשמל והכל אבל אני רוצה מאותו ועד בית שהוא יתחייב כלפי חברת הניהול שהבניין ישלם את כל החובות.
שמואל פרדריך: אני אחרי זה צריך להתמודד עם כל דייר.
אלי לבנון: אני אמרתי לחברת "צ. ד.
אלי לבנון: א." שאני מקבל על עצמי בבית שלי שכל הכסף יגיע.
אריק גבעון: בבניין שלא משלמים לי 4 דיירים אני לא יכול לתת שירות טוב.
אלי לבנון: כשאנחנו ניהלנו את זה הדיירים שילמו עד הפרוטה האחרונה.
אריק קרוטרו: כולם מפספסים פה את הנקודה החשובה: אנחנו באים לתת שירות לבניין.
אריק קרוטרו: תמורת השירות הזה אנחנו מרוויחים סכום קטן.
אריק קרוטרו: בכל מקרה יש תחרות מאוד גדולה בשוק ובגלל זה מורידים את המחירים.
אריק קרוטרו: חברות המעליות לא מוזילות לי את הסכום החודשי שאני משלם, חברת החשמל מעלה את זה.
אריק קרוטרו: בעצם אני מוריד מהרווח שלי בשביל להתמודד עם התחרות.
אריק קרוטרו: אם בבניין אני מרוויח 1,000 שקלים מבניין של 40 דירות וכל דייר משלם שם בסביבות ה- 200 ש"ח ובגלל שלא ניקו לו בגלל השטיח, והשני לא יכול, או השלישי יש לו בעיות בבנק או כל אחד אחר אנחנו נופלים.
אריק קרוטרו: יש בניינים שחייבים סכומים על שנה שלימה.
אריק קרוטרו: אני חושב שצריך לגמור את הסיפור הזה שאנחנו עובדים בחינם.
אריק קרוטרו: לפעמים הדיירים אפילו לא מעריכים את השירותים שניתנים.
אריק קרוטרו: צריך ליצור איזשהו חוק שכמו שאנחנו יודעים לתת את השירות לנו מגיע תמורה.
אריק קרוטרו: כשאנחנו יוצאים מבניין אנחנו לא חייבים שקל, לא לחברת החשמל, לא לחברת המעליות.
אריק קרוטרו: במידה ועשינו גביה מראש אנחנו מחזירים את השיקים.
אריק קרוטרו: במידה ואנחנו לא מחזירים את השיקים אנחנו נותנים הוראה לבטל את השיקים עם אישור של החברה.
אריק קרוטרו: באותה מידה אנחנו רוצים עזרה, אנחנו חנוקים
דוד חסן: כל נושא חברות הניהול מורכב משתי פעילויות מרכזיות: 1.
דוד חסן: ביקוש והיצע על בסיס רצוני.
דוד חסן: אלה מבקשים שירות, אלה מספקים שירות.
דוד חסן: יש פה התקשרות.
דוד חסן: קיים פה חופש בחירה מלא, קיימת תחרות.
דוד חסן: כל חברה יכולה לצאת בשלושים יום, לעבור בשלושים יום.
דוד חסן: אגב, לפעמים הדיירים מנצלים את זה לרעה, מכניסים חברה, עושים להם לובי, עציצים וכולי ואחרי חצי שנה לוקחים חברה אחרת.
דוד חסן: 2.
דוד חסן: יש התחייבות משפטית של הדיירים ושל חברות הניהול והחברות הקבלניות.
דוד חסן: צריך להבין שכמו שדייר חתם על הסכם גם חברת הניהול חתמה על הסכם ונתנה ערבויות בנקאיות, נתנה בטחונות והתחייבה בפני הקבלן.
דוד חסן: כל הפרת הסכם באופן חד-צדדי כזה נתונה לתביעות משפטיות ולא במשכן הכנסת.
דוד חסן: יש לי פה התקשרויות על אנשים שחתמו על בסיס רצוני עם אפשרות יציאה של 30 יום.
דוד חסן: פה צריכים לערב את הקבלנים.
דוד חסן: הקבלנים הם שמחתימים על הסכם הניהול, הם אשר דואגים.
דוד חסן: אומר לי הקבלן אם תעיז לצאת החוצה כל הערבויות הבנקאיות יחולטו.
דוד חסן: אני מעדיף לתבוע את הדיירים ושלא הקבלן יתבע אותי.
סופה לנדבר: אני חושבת שמה שהצגת כאן זה דבר נוסף.
סופה לנדבר: זה לא הנושא.
סופה לנדבר: אם אתם תפנו אלינו אנחנו נחליט אם מכניסים את זה כנושא אחת הישיבות של ועדת פניות הציבור.
סופה לנדבר: לסיכום: אני מבינה שהעסק כל כך לא פשוט שבעצם גם אתם לא כל כך מרוצים וגם הדיירים לא מרוצים.
סופה לנדבר: מכיוון שהנושא היה לנתק את חברות האחזקה מהדיירים ומבתים ואני עומדת על כך.
סופה לנדבר: אנחנו נמשיך את הישיבה הזאת בעיריית אשדוד במקרה הזה כדי שתבוא בשורה.
סופה לנדבר: במשך שנה בעקשנות רבה ניהלנו כמה ישיבות בנושא והגענו להישגים.
סופה לנדבר: אני מקווה שגם בנושא הזה נגיע לסיכום.
סופה לנדבר: הנקודה המרכזית היא לנתק את חובת ההתקשרות.
דוד חסן: אני מציע לשחרר את הערבויות הבנקאיות.
סופה לנדבר: אני אמרתי לכם שזה אחד מהנושאים שאם תבקשו יכול להיות שאנחנו נחליט לדון בזה.
סופה לנדבר: תושבי אשדוד אני לא חושבת שצריך לנהל את הבעיות דרך העיתונות מכיוון שיכולים להגיע לסיכום הבעיה.
סופה לנדבר: יש לנו ראש עיר, יש לנו אחראים וועדת תרבות דיור.
סופה לנדבר: בוקר טוב לכולם, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה בנושא פניות ציבור של סבים וסבתות שעלו לארץ עם נכדים ללא הורים ביולוגיים, לגבי זכויות שמוענקות להם מצד המדינה ומוסדות הממשלה.
סופה לנדבר: הוועדה מתכנסת היום בגלל מספר פניות שהגיעו לוועדה בנושא הזה.
סופה לנדבר: אנחנו גם נתקלנו במספר פניות, אנחנו כבר טיפלנו במספר פניות, אנחנו גם נמשיך לטפל, ואנחנו גם קיבלנו בערך תמונה שקיימת עד היום.
סופה לנדבר: גברת יפעת שי הכינה לנו שיעורי בית, כמו תמיד, ולפי זה יש לנו מספר ילדים שהגיעו משנת 1989 עד שנת 2000, חסרות לנו שנתיים בעצם - במספר השנים האלו עלו למדינת ישראל 10,572 ילדים בין גיל 1-17 והילדים האלו הגיעו למדינת ישראל ללא הורים.
סופה לנדבר: אנחנו גם התענינו בחוק משפחות חד הוריות, שבעצם אחרי שהם מקבלים אפוטרופסות או אחרי שמקבלים סטטוס, או הילד מקבל סטטוס של ילד נטוש, או שמקבלים אימוץ, כל הילדים האלה וכל המשפחות האלה הופכים להיות משפחות חד הוריות.
דבורה בדר: לא, רק מי שיש לו אימוץ.
סופה לנדבר: רק מי שיש לו אימוץ - המשפחות האלה הופכות להיות למשפחות חד הוריות, ומשנת 1992 החוק מעניק זכאות שונה למשפחות האלה.
סופה לנדבר: המשפחות האלה מקבלות קדימה בהכשרה מקצועית, קדימה בקבלת ילדים למעון, סיוע מוגדל מהמדינה לצרכי דיור, וכל מיני הטבות שעוד נדבר עליהם.
סופה לנדבר: אני חושבת שגם הילדים וגם המשפחות, סבא או סבתא, לא יודעים את הזכויות שהם יכולים לקבל אחרי שהם מקבלים אפוטרופסות, או אחרי שהם עושים אימוץ.
סופה לנדבר: אני גם התעניינתי והבנתי שיש הבדלים, ואני רוצה בעצם להבין מה ההבדל בין זכויות שמקבל סבא או סבתא שעושים אימוץ, שמקבלים אפוטרופוס, או ילד מקבל סטטוס של ילד נטוש.
סופה לנדבר: מי רוצה לספר לנו על זה, מה הזכויות של המשפחות האלה?
סופה לנדבר: מה הם מקבלים ממדינת ישראל?
סופה לנדבר: מה הפרוצדורה?
סופה לנדבר: למה הבירוקרטיה כל כך גדולה - אנחנו ראינו שעד שהם מקבלים את כל המסמכים עובר זמן רב, לעיתים קרובות עד שנה וחצי - מה קורה עם סכומים רטרואקטיביים שהם צריכים לקבל עבור התקופה הזו?
סופה לנדבר: איך חיה משפחה כזו בתקופה של שנה, שנה וחצי אם סבא או סבתא מקבלים גרושים, וכל הדברים האלה.
סופה לנדבר: אני גם רוצה לדעת כמה מקרים יש במדינת ישראל וכמה מקרים רשומים בכל משרד, של ילדים שנטשו אותם, ילדים שעברו אימוץ, ילדים שסבא או סבתא קיבלו אפוטרופוס - את כל הנתונים האלה לא הצלחנו להשיג, ואני רוצה להשיג אותם לפחות היום בישיבה הזאת.
יפה מרוז: כיוון שאנחנו מדברים על סבא וסבתא, אז באופן הכי טבעי בדרך כלל הם אנשים בגילאים מבוגרים, וברגע שהם מגיעים לישראל - תופעה שאנחנו רואים אותה בכל אופן - הם מגישים תביעה לקצבת זקנה.
יפה מרוז: בחוק הביטוח הלאומי קיימת הגדרה של ילד, מה זה ילד בחוק הביטוח הלאומי, ויש התייחסות גם לנכד, ומצוין שם מפורשות שאם כל פרנסתו של הנכד היא על הסבא ועל הסבתא, הוא מבחינתי כמו הילד שלו לכל דבר, ואין צורך בכלל בהליך של אימוץ.
יפה מרוז: אימוץ זה הליך מאד פורמלי, שאומר שזה באמת הילד שלו, ואני לא בודקת את הנושא של כל פרנסתו.
יפה מרוז: זאת אומרת, אם הילד אומץ על ידי הסבא והסבתא, מבחינתנו, מבחינה פורמלית, מבחינת המדינה, הוא הילד שלו.
שלומית קואולמן: הוא צריך לקבל את האימוץ בארץ.