GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ורדית רביצקי: אני רוצה פשוט לומר לקחת צעד אחד לאחור לפרספקטיבה יותר רחבה.
ורדית רביצקי: אנחנו חברה בתהליכי שינוי דרמטיים ואינטנסיביים, יום-יום טכנולוגיות חדשות משפיעות על החיים שלנו ועל התפיסה הערכית והאתית שלנו.
ורדית רביצקי: מה שקורה כאן היום הוא חלק מהותי בתהליך החינוך הזה.
ורדית רביצקי: זה לא שתהליך החינוך יכול להתבצע רק בבקו"ם כשיבואו לחייל ויגידו לו אתה הולך למות ו/או ייפגעו אברי המין שלך - יידוע ברוטלי.
ורדית רביצקי: גם מה שקורה כאן היום, העובדה שהיו כאן עיתונאים, העובדה שהיום בעיתון הארץ יש על זה חצי עמוד, ומחר יהיה על זה כתבה, זה תהליך החינוך.
ורדית רביצקי: הידע בדבר הטכנולוגיה והאפשרות מחלחל לציבור ולמשפחות דרך תהליכים חברתיים כאלה.
ורדית רביצקי: אפשר לוותר כרגע על החינוך בבאקום ולהותיר את זה לתהליך חברתי טבעי-אורגני שבו המידע הזה מחלחל ויגיע ואז כן יהיו פניות.
יונה ברגור: אני רוצה להוסיף עוד משפט אחד.
יונה ברגור: מדובר כאן על סיכוי של ילד להיוולד במשפחה ולגדול במשפחה אוהבת ומגוננת, לאין ערוך מהסיכוי של הרבה ילדים.
יחזקאל - ה: אתה עושה טעות.
יחזקאל - ה: אתה פשוט עושה טעות.
יונה ברגור: למה?
יחזקאל - ה: כי אנחנו נכנסים פה לפרטים.
יחזקאל - ה: מטרות הדיון הושגו כך שאני חושב שמה שצריך כאן לאפיין זה סוג של תהליך חברתי או תהליך של התדיינות שבהם כולם מסובים סביב שולחן אחד ושומעים ויוצאים גם מעבר לקמעונות ומוכנים להוביל תהליך.
יחזקאל - ה: תהליך שאומר שיש בעיה, יש רצון הפרט.
יחזקאל - ה: האם צריך למסד תהליכים?
יחזקאל - ה: האם בצבא צריכים לגלות פתיחות?
יחזקאל - ה: האם באתיקה צריכים לעלות את הסוגיה ולהתדיין עליה?
יחזקאל - ה: האם ראוי שיקום ארגון מן הסוג הזה ושיעשה עבודה טובה וקדושה כמו שהוא עושה?
יחזקאל - ה: האם לצערי יש הורים ו/או נשים שכולים שרוצים לשאול את השאלה, אפילו אם יש לה בעיות אתיות?
יחזקאל - ה: בעניין הזה אני חושב שהתקדמנו עוד צעד.
יחזקאל - ה: השאלה השניה שמנחה אותי: האם צריך להוביל הליך חקיקתי כלשהו?
יחזקאל - ה: אני אדבר עם אנשי הארגון.
יחזקאל - ה: נטיית הלב המיידית אומרת כן, הרי כל דבר אנחנו מחוקקים.
יחזקאל - ה: הרציונליזציה של העניין אומרת קצת לחשוב כרגע, לחשוב כדי להמתין לתשובות.
יחזקאל - ה: לכן אני מאוד אודה לכם והיה אם ב- X ימים, בתקופה הקרובה מאוד תשובה באשר למדיניות של הצבא בעניין הבקשה הזו.
יחזקאל - ה: האם אתם נכונים, פורמליסטיקה של התהליך - שאולי כבר קיים.
יחזקאל - ה: יכול להיות באמת שכשפונים אליכם אתם כבר מקיימים עניין, אז תנו לו היבטים פורמליים.
חני כספי: אנחנו לומדים את הנושא.
יחזקאל - ה: אחר כך אם אפשר יהיה לעשות תהליך של בדיקה בתוך הצבא למתגייסים.
חני כספי: אחר כך אנחנו נראה מה קורה במדינות אחרות כמו ארה"ב.
יחזקאל - ה: אחרי שנסיים את כל התהליך אני מבקש לקבל את המערכת המשפטית שהיא בעייתית.
יחזקאל - ה: מעבר להיבטים המוסריים אני רוצה את ההיבטים המשפטיים.
יחזקאל - ה: במקביל אני חושב שבסופו של דבר אנחנו צועדים בדרך איטית אבל בואו נראה איך אנחנו מלווים אותם נכון, לא פופוליסטי אלא נכון.
יחזקאל - ה: אני מבקש שהעניין הזה בסופו של דבר יגיע לידי ביטוי כלשהו.
יחזקאל - ה: הלקונה שלי תהיה שזה לא יצליח עם המערכות וזה יהיה בחקיקה.
יחזקאל - ה: חקיקה היא עניין גורף ובעייתי, ועניין של מימון.
יחזקאל - ה: אני יודע שגם האנשים עצמם שרוצים ליזום הם אנשים אחראיים, הם מבינים את העלויות, מבינים את המוסר, את הבעיות האתיות, כל מה שקשור בשלב הבא שלאחר.
יחזקאל - ה: לכן אני מבקש תשובה מהצבא שיש בה יכולת להפנים בקשות מן הסוג הזה.
אירית רוזנבלום: אני רוצה לומר משהו לגבי ארה"ב.
אירית רוזנבלום: יש לנו פניה מארצות הברית, מארגון שדומה לנו שמאוד מתעניין בעניין הזה בעקבות המלחמה שהולכת לפרוץ וממתינים לה.
יחזקאל - ה: לסיכום, אני חושב שהצבא צריך להיענות לפניות מן הסוג הזה.
יחזקאל - ה: במידה ותהיינה פניות בודדות או אחרות.
יחזקאל - ה: עניינית הצבא צריך להעניק פתרונות לפניות מן הסוג הזה.
אבי יחזקאל - ה: אני פותח את ישיבת הוועדה בסוגיה רגישה.
אבי יחזקאל - ה: בעיניי צריך ליצור איזה סוג של הידברות, לא דברים מעבר לזה, כי העניין הציבורי הוא אולי חשוב אבל קל מאוד להגיע למצבים של קונפליקטים והתלהמות ואני נגד.
אבי יחזקאל - ה: אני חושב שצריך וראוי אולי להתדיין על העניין לנסות אולי למצוא פתרונות, הכל בדרכי נועם ובדיבור ולא בעימותים.
אבי יחזקאל - ה: הגיעו אלי מידעים גם באזור המגורים שלי שהוא סמוך לרמלה וללוד ומקומות כאלו שיש בהם טענות כאלו ואחרות שלכאורה הדברים מכוונים.
אבי יחזקאל - ה: אני לא רוצה להגיע לרמות כאלו של הדיון, זה לא מענינו, זה גם לא נכון להתדיין על זה, בוודאי לא בעת הזו.
אבי יחזקאל - ה: אני מכבד איש-איש על פי אמונתו ועל פי דתו ועל פי טקסיו וסמליו, ולכן ראוי מאוד שנעשה את זה בצורה סבירה, מינורית ועניינית.
אבי יחזקאל - ה: האמת שנמצא איזה פתרון בתל-אביב, אני הייתי רוצה לדעת אם ניתן ליישם אותו גם במקומות אחרים, בערים אחרות, מעורבות, ולכן זה העניין וזו המגמה.
אבי יחזקאל - ה: אני מבקש כרגע שנשמע קודם כל את נציג משרד הדתות, והבכיר מביניהם, ואחר כך את התייחסות של המשרד לאיכות הסביבה ולאחר מכן הרשויות המקומיות.
יוסי הרשלר: אני חושב שהבעיה הזאת צריכה להתחלק לשני מישורים שונים לחלוטין.
יוסי הרשלר: באופן כללי הייתי רוצה להקדים ולומר שאנחנו במשרד הדתות אמונים על אספקת שירותי הדת של כל האוכלוסיה בישראל, בוודאי שלמגזר המוסלמי.
יוסי הרשלר: אנחנו עושים את זה על ידי אנשים שעובדים במשרד הדתות.
יוסי הרשלר: אנחנו מעסיקים איממים ומואזינים במסגדים שונים ברחבי הארץ.
יוסי הרשלר: לצערנו, בשם העדר תקציב עדיין לא הצלחנו בכל המסגדים וזה מבחינתנו נורא חבל ונורא עצוב, אבל בחלק מסוים יש לנו עובדים שלנו.
יוסי הרשלר: עצם העובדה שיש עובדים שלנו זה מישור אחד שנותן מענה ואפשר להתקדם.
יוסי הרשלר: ולמה?
יוסי הרשלר: כאשר יש אימאם ומואזין שעובד במשרד הדתות, או אחד מנושא המשרות החשובות האלה במסגדים, הרי שכל תלונה/בעיה אפשר להידבר בצורה מאוד פשוטה, מאוד פרקטית, מאוד נינוחה ולהגיע לפתרון הולם במהירות מאוד גדולה.
יוסי הרשלר: עד כמה שלנו ידוע, במקומות שבהם מועסקים עובדים שלנו הבעיה היא הרבה פחות ממינורית.
יוסי הרשלר: פונים פשוט לאימאם, פונים למואזין, מעירים את תשומת לבו.
יוסי הרשלר: יש עם מי להידבר והבעיה יכולה להיפתר בקלות.
יוסי הרשלר: אם היו פונים אלינו לגבי מקומות שבהם אנחנו מעסיקים הרי שאין בכלל בעיה.
יוסי הרשלר: אנחנו כתובת, אנחנו שמחים לעזור, אנחנו עוזרים בהרבה.
יוסי הרשלר: האגף לעדות עוזר בהרבה מאד עניינים חשובים ופונים אליו מכל המגזרים בחברה הישראלית, אנחנו מהווים גשר.
יוסי הרשלר: במקומות כאלה אם מישהו מהנוכחים מכיר בעיה מיד יכול להפנות את תשומת לבנו והבעיה יכולה להיפתר במהירות גדולה.
יוסי הרשלר: מישור שני זה מישור של הדיאלוג הבין-דתי שנערך בישראל.
יוסי הרשלר: אנחנו, באגף לעדות, מדי יום נושאים ונותנים עם כל הדתות שבישראל.
יוסי הרשלר: בציבור המוסלמי יש הרבה מסגדים שמאוכלסים על ידי אנשים שאינם עובדי משרד הדתות.
יוסי הרשלר: הם קשורים לכל מיני עמותות אחרות.
יוסי הרשלר: אין לנו עליהם שליטה של יחסי עובד-מעביד, הם לא עובדים אתנו, אבל באופן כללי יש לנו דיאלוג עם האנשים הללו.
יוסי הרשלר: כשהיו פונים אלינו נקודתית בתחומי מדינת ישראל אנחנו יכולים גם לנסות לסייע.
יוסי הרשלר: היכולת שלנו מוגבלת בגלל הבעיה שהם לא עובדים שלנו ואנחנו נורא עצובים שאנחנו לא יכולים בכל ה- 600 מסגדים שיש בישראל למנות אנשים.
יוסי הרשלר: הנכונות שלנו נורא גדולה, הכל נעצר בגלל בעיות תקציביות.
יוסי הרשלר: פנו אלינו, אלי באופן אישי, בתלונות לגבי מסגדים שנמצאים מחוץ לירושלים וסובבים לה.
יוסי הרשלר: תושבי ירושלים סובלים ומגישים תלונות.
יוסי הרשלר: לגבי הבעיה הזאת הידיים שלנו קצת יותר כבולות וזה קצת יותר קשה.
יוסי הרשלר: יש דוגמאות שיוכלו לדווח עליהם אנשי יפו בביקור האחרון שלנו במישלמה.
יוסי הרשלר: ראש המישלמה סיפר לנו ששם מנסים לפתור את זה בפתרון קונסטרוקטיבי לרווחת כולם, מצד אחד חלילה לא לפגוע בצורכי הדת לציבור המוסלמי, מצד שני להקטין עד כמה שניתן ולפתור את הבעיה.
יוסי הרשלר: כעיקרון אנחנו מהווים כתובת.
יוסי הרשלר: כל בעיה שיש אתם יכולים לפנות אלינו.
יוסי הרשלר: אני אומר, המענה הוא מאוד מהיר במקום שיש לנו בו עובדים, פחות מהיר במקומות שאין לנו בהם עובדים ועוד פחות מהיר למקומות שנושקות לגבולות המדינות ואין לנו אפשרות לפעול שם ישירות.
אבי יחזקאל - ה: כמה פניות היו לכם לגבי זה?
יוסי הרשלר: לי באופן אישי היו פניות לגבי פסגת זאב.
יוסי הרשלר: לגברת יגן, מנהלת תחום מוסלמים, היו פניות לגבי העניין של בית חנינא וגם בית צפפה וארמון הנשיא.
יוסי הרשלר: עוד פעם, מדברים על אזורים שנושקים.
אבי יחזקאל - ה: ומקומות אחרים בארץ?
יוסי הרשלר: אנחנו דיברנו עם ראש המישלמה ביפו ביחד עם מנהל בתי הדין האשרים, עו"ד אחמד בלכה ושם הבנו שהולכים לפתרון קונסטרוקטיבי לרווחת כולם.
יוסי הרשלר: מצאו פתרון שכולם יכולים לחיות אתו ומאוד שמחנו.
יוסי הרשלר: רציתי גם לומר שמבחינה דתית המאמינים המוסלמים מעדיפים שיקרא בן אדם לתפילה ולא יקרא קלטת.
יוסי הרשלר: יש מקומות שבהם אני יודע שיש קלטת אבל מבחינה דתית הם מעדיפים שיהיה אדם שיקרא למאמינים.
יוסי הרשלר: לדעתי יש לזה יתרון כי אם יש אדם שהוא עובד אפשר יותר לדבר אתו.
יוסי הרשלר: אפשר להסביר לו, לפנות אליו.
יוסי הרשלר: לדעתי אפשר למצוא מכנה משותף.
יוסי הרשלר: אני חושב שהרשויות השונות לא פונות אלינו ככתובת, וזה חבל.
יוסי הרשלר: אם היו פונים אלינו דברים היו נפתרים.
יוסי הרשלר: יש הרבה דברים שפונים אלינו להבדיל בענייני של קבורה בשעות קשות ואז הדברים נפתרים.
יוסי הרשלר: חוץ מהמישלמה שדיברו איתנו לפחות איתי אף אחד לא דיבר.
אבי יחזקאל - ה: על מקומות אחרים בארץ יש לך נתונים?
יוסי הרשלר: הגברת יגן תדבר ותשלים את כל מה שהחסרתי.
חנה יגן: לפני כשנה-שנתיים המשרד לאיכות הסביבה פנו אלינו, הייתה בעיה לאתר את המסגדים אבל במקומות שיש לנו אנשים המצב יותר טוב.
חנה יגן: אני חושבת שהיום בלוד המצב יותר טוב.
חנה יגן: בכל אופן, לא הגיעו תלונות.
חנה יגן: מחיפה לאחרונה קיבלתי מכתב, שזה במסגד שבחלקו שייך לתנועה האיסלמית אבל יש לנו איש דת, אנחנו נשתדל לטפל בזה.
חנה יגן: מעכו לא היו לנו תלונות, היו תלונות מכרמיאל.
חנה יגן: אם אנחנו מאתרים מקום מדויק אנחנו משתדלים לעזור.
חנה יגן: הבעיה החמורה היא ירושלים.
חנה יגן: בירושלים אני מקבלת פניות מאנשים שמתלוננים מכל מיני מקומות ואומרים: המשטרה הפנתה אותנו אליכם, ודנו קצרה.
חנה יגן: חוץ מבית צפפה שיש לנו שם בחלק אחד שני אנשי דת, אם זה מהמקום ההוא אנחנו יכולים לדבר ולבקש ולרוב זה עוזר, אם לא, אז יש בעיה.
אבי יחזקאל - ה: הבעיה בעיקרה היא ירושלים.
חנה יגן: כך אני רואה אותה.
חנה יגן: במקומות אחרים, בערים מעורבות, יש ועדי נאמנים, אנחנו יכולים לדבר אתם, הם יכולים לדבר עם האנשים, לרוב זה עובד.
אבי יחזקאל - ה: אדוני היועץ, לפני שהגעת פתחתי בדבריי ואמרתי שסוגיה מעין זו חייבת להיפתר אך ורק בדרכי נועם ולא בהתלהמות ולא במריבות כי זה אסור.
אבי יחזקאל - ה: אני נגד התהליכים של כל מיני פרובוקציות חס וחלילה, ההפך, הידברות משא ומתן והניסיון לבדוק את הדברים האלה מן הסוג הזה ברמה חיובית, של דיאלוג, זה הפתרון הרצוי.
אבי יחזקאל - ה: בכל מקרה אנחנו רוצים לדעת מה עמדתכם, אם יש נתונים נוספים ומה אתה חושב שצריך לעשות.
אבי יחזקאל - ה: האם אתה מכיר גם המודל של תל-אביב, שעוד מעט נדבר עליו?
מוחמד אבו קנדיל: בעניין הזה ספציפית טיפלתי ביישוב מזרעא, המושב הסמוך פנה במכתב לשר והתלונן שיש רעש מהמסגד.
מוחמד אבו קנדיל: אז פנינו בהתכתבות בדרכי נועם ופתרנו את הבעיה.
מוחמד אבו קנדיל: שם הבעיה היא אחרת לגמרי.
מוחמד אבו קנדיל: המושב עצמו מקשה על הישוב להתרחב כדי שיוכלו לתת להם שטח, להתרחק מהגבולות של המושב, מצד שני לא רוצים לשמוע שקוראים לתפילה.
מוחמד אבו קנדיל: אני הסברתי לשני הצדדים גם לזה שאין מחיצה ולצד השני, למזכירות המושב, פניתי אליהם במגעים עם המועצה, במשא ומתן, הם מצאו איזה חלקת אדמה כדי לבנות מסגד.
מוחמד אבו קנדיל: בתלונה הזאת העניין הזה נרגע ואין שום תלונות.
מוחמד אבו קנדיל: כנראה שהשכנים הסתדרו ביניהם מבחינת ההצעה שנתנו.
מוחמד אבו קנדיל: במקרה כזה שאני טיפלתי שלא נותנים להם חלקת אדמה, מגבילים אותם בשטח של הכפר.
מוחמד אבו קנדיל: לא נותנים להם להתרחב ולבוא ולגיד להם לא להתפלל זה לא הגיוני.
מוחמד אבו קנדיל: אני חושב שצריך לעשות דיונים כדי לקדם את אנשי הדת ולתת למשרד הדתות תמיכה שישים עובדים של המשרד, שיהיה להם שליטה.
מוחמד אבו קנדיל: אנחנו לא יכולים להתערב בגוף שלא שייך למשרד ולא נוכל לדבר עם אף גורם חיצוני.
מוחמד אבו קנדיל: למרות שאנחנו צועקים ופונים למשרדי ממשלה שיעזרו לנו לשים את העובדים של המשרד, שתהיה שליטה של המשרד על הערוצים האלה אבל לצערי אין אוזן קשבת לעניין הזה.
אבי יחזקאל - ה: אבל זה לא סוג של בעיה שצריך להתקוטט עליה.
אבי יחזקאל - ה: אני פשוט מפחד ברמה המקומית שיש יישובים מסוימים -ולא תל-אביב - שיכולים להפוך את זה לסוגיה פוליטית, ואני לא רוצה שהיא תהפוך לסוגיה פוליטית.
אבי יחזקאל - ה: אתה מבין?
מוחמד אבו קנדיל: תראה, ברגע שאין לך שליטה על זה זה ייהפך לבעיה פוליטית אם רצית או אם לא רצית.
אבי יחזקאל - ה: בדיוק.
אבי יחזקאל - ה: מזה אני מפחד.
מוחמד אבו קנדיל: ברגע שיש עובד שלא של המשרד אז אין שליטה.
מוחמד אבו קנדיל: המיקרופון של המסגד יכול גם להגיע לבן אדם מהשטחים, אני לא יכול להיות שומר עליו.
אבי יחזקאל - ה: כמה כאלו מסגדים ו/או עובדים שאין לכם שליטה עליהם?
מוחמד אבו קנדיל: במדינת ישראל יש היום בין 550-600 מסגדים, כאשר לכל משרד צריכים להיות שני עובדים, גם לכרוז וגם אימאם, לצערי הרב יש 350 עובדים במקום 1,200.
מוחמד אבו קנדיל: הוציאו עכשיו 37 לפנסיה לא נותנים להם לחזור לעבודה.
אבי יחזקאל - ה: והאחרים איך מאיישים את התפקידים?
אבי יחזקאל - ה: מאיפה?
מוחמד אבו קנדיל: אלה גורמים חיצוניים.
מוחמד אבו קנדיל: זה דבר ברור וחלק.
מוחמד אבו קנדיל: בכפרים הקטנים השקטים האנשים מהכפר מנהלים את העסק על זה.
אבי יחזקאל - ה: למעשה אתה אומר שאם אין לנו שליטה גם אין לנו מה לומר.
מוחמד אבו קנדיל: אין מה לומר, אין מה לעשות.
מוחמד אבו קנדיל: להפך, זה יכול להחריף ולהביא לבעיה יותר חמורה בתוך המדינה.
יוסי הרשלר: בהקפאה שהמדינה שלנו שרויה בה לגבי העסקת עובדים לאחרונה פנינו להפשרת משרות.
יוסי הרשלר: פנינו לא נענינו בכלל.
יוסי הרשלר: יש לעניין של עובדים של משרד הדתות חשיבות עצומה לדיאלוג הבין-דתי בישראל והדיאלוג הבין-דתי הוא גשר להידברות בין העמים שתושבים במדינה שלנו.
יוסי הרשלר: לצערי לא הצלחנו כנראה לשכנע שתקציבית זה מאוד חשוב ויש בעיה.
יוסי הרשלר: אם נמקד את הבעיה היא קיימת בערים מעורבות, כי הרי באוכלוסייה שכולם מוסלמים הבעיה היא מינורית.
יוסי הרשלר: יש בעייתיות גדולה מאוד בערים מעורבות.
יוסי הרשלר: אני חושב שאחד הדברים שצריכים לצאת מפה היום זה החלטה שלמרות התקופה הקשה צריכים למצוא דרך מיידית לאייש בערים המעורבות, כמה שיותר מהר, עובדי משרד הדתות כאנשי דת במסגדים.
יוסי הרשלר: לדעתי זה ימזער את העניין כי בערים שאינן מעורבות אין את הבעיה הזאת.
יוסי הרשלר: הפן הבעייתי בדיון שלנו היום יוכל להיפתר אם יהיו עובדים שלנו.
אבי יחזקאל - ה: מי ממשרד הדתות רוצה להוסיף עוד דבר?
יוסי הרשלר: כולנו דיברנו.
יוסי הרשלר: אולי בהמשך נאמר עוד כמה דברים.
אבי יחזקאל - ה: המשרד לאיכות הסביבה, בבקשה.
סטיליאן גלברג: במשרד לאיכות הסביבה אנחנו גם אחראים למניעת רעש ובנושא הזה אנחנו עוסקים גם בעניין המסגדים.
סטיליאן גלברג: בין הדברים שעשינו זה ליצור תקדים משפטי, זה קרה ב- 1991, יחד עם היחידה לאיכות הסביבה של עירית ירושלים כדי לבדוק את הסוגיה הזאת כדי להגיע למאזן אינטרסים שנקבע על ידי בית המשפט.
סטיליאן גלברג: נקבע מה שנקבע בפסק הדין.
סטיליאן גלברג: לרוב מה שאנחנו גילינו זה בעיה גם של הסברה, כולל בקרב המגזר הערבי.
סטיליאן גלברג: בדרך כלל הרמקולים ניצבים על הצריח כך ששומעים את המסגד למרחקים ואם יושבים ליד המסגד שומעים כמעט כלום.
סטיליאן גלברג: הדבר בולט באותם המקרים שהטופוגרפיה היא כזאת כך שהיישוב שיושב בגבעה ממול שומע יותר טוב מאשר היישוב שבו נמצא המסגד.
סטיליאן גלברג: דרך אגב, יש לא מעט תלונות גם מהציבור המוסלמי עצמו שזה מפריע לו.
סטיליאן גלברג: באותם המקומות שהם בשליטה של עובד מדינה, עובד של משרד הדתות, אמנם מצד אחד יש מגבלה אי אפשר להגיש תביעה משפטית נגדו מאחר שצריך התערבות של היועץ המשפטי לממשלה, אבל מצד שני כמעט שאין בעיה, אפשר לפתור את הבעיה על ידי הידברות.
סטיליאן גלברג: יש הידברות גם עם הווקף באותם המקומות שהווקף שולט בהם.
סטיליאן גלברג: אין כמעט הידברות עם אותם המסגדים שהם בשליטה של תנועות איסלמיות אחרות גם אם אתה מדבר עם מואזין כדי ליצור את התקדים הזה.
סטיליאן גלברג: אני נכנסתי בזמנו למסגד, וראיתי שבתוך המסגד היו שני מתפללים.
סטיליאן גלברג: שאלתי את המואזין למה הוא לא קורה להם בטלפון, למה צריך להעיר את חצי ירושלים בשביל הדבר הזה.
סטיליאן גלברג: מסתבר שהם לא חייבים להתפלל בתוך המסגד אלא הם יכולים להתפלל בבית.
אבי יחזקאל - ה: זה חלק מהנוהג הדתי לקרוא לתפילה.
סטיליאן גלברג: דרך אגב, יש לא מעט תלונות שמתקבלות למשרד לא רק מהמסגדים אלא גם מצופרי שבת שמופעלים בחלק מהיישובים.
סטיליאן גלברג: בשום פנים ואופן המשרד לאיכות הסביבה לא נותן לזה צביון דתי או פוליטי.
סטיליאן גלברג: אנחנו מנסים לפתור את הבעיה מבחינה מקצועית.
סטיליאן גלברג: באותם המקומות שאנשי היחידות לאיכות הסביבה של הרשויות המקומיות התערבו בייעוץ מקצועי הבעיה נפתרה, או על ידי הכוונת הרמקולים מבחינת הזווית, אם מפנים את הרמקולים כלפי מטה שומעים טוב מאוד בתחום האוכלוסיה שמעונינת לשמוע ופחות בתחום האוכלוסיה שלא מעונינת לשמוע.
סטיליאן גלברג: אנחנו בדקנו מה קורה במדינות כמו טורקיה שבה הדת המוסלמית נפוצה לא מעט.
סטיליאן גלברג: בטורקיה לדוגמה אסור להפעיל את מערכות הכריזה בלילה, למרות שזאת מדינה מוסלמית.
סטיליאן גלברג: הם הוציאו חוק בנושא הזה בדיוק כמו שבכל מדינות אירופה אסור לצלצל בפעמוני הכנסיות בשעות הלילה כדי לא להפריע.
סטיליאן גלברג: בכל אופן, פסק הדין קבע שבניגוד לתקנות למניעת מפגעים שקובעות שאסור להפעיל רמקולים בשעות הלילה (התקנות לא מתייחסות לרמקולים של מסגד או כל דבר אחר) השופט הכיר בעובדה שמדובר על פולחן דתי והתיר את הפעלת הרמקולים בשעות הלילה.
סטיליאן גלברג: יחד עם זאת הוא קבע שאסור להפעיל רמקולים בעוצמה מעבר למה שנקבע כרעש בלתי סביר בתקנות למניעת מפגעים.
סטיליאן גלברג: לכן יש חשיבות רבה לכל הנושא של ייעוץ מקצועי כדי לכוון את עוצמת הרמקולים בשעות הלילה.
סטיליאן גלברג: אני חושב שגם ברשויות המקומיות וגם במשרד לאיכות הסביבה מעונינים לתת את הסיוע המקצועי לגורמי האכיפה, שזה או המשטרה או משרד הדתות.
סטיליאן גלברג: השאיפה שלנו לא להגיע לנושא של אכיפה אלא תוך כדי הידברות, כפי שנעשה בתל אביב, להגיע לסיכום.
סטיליאן גלברג: ברוב המקרים אפשר להגיע לסיכום.
סטיליאן גלברג: מטבע הדברים, כאשר מתקבלות פניות לועדת פניות הציבור זה מאותם המקומות שלא פתרנו בהם את הבעיה.
סטיליאן גלברג: צריך לקחת בחשבון שעל כל פניה שלא נמצא פתרון יש עשרה שכן מצאנו לה פתרון.
סטיליאן גלברג: הפתרון נמצא על ידי הידברות ועל ידי הכוונה מקצועית.
סטיליאן גלברג: לא דיברתי עם הרבה מואזינים אבל דיברתי עם כמה מהם שאמרו לי שהעניין שלהם זה לא להפריע לאוכלוסיה היהודית מסביב אלא שהקריאה תישמע בתחום היישוב.
סטיליאן גלברג: יש לו מעט מקרים ביישובים שמחוץ לתחום של מדינת ישראל שמשתמשים במערכת הכריזה של המסגדים בכוונה כדי להפריע ליישובים הסמוכים.
סטיליאן גלברג: אין הרבה מה לעשות במקרים האלה.
סטיליאן גלברג: אמנם בהסכם השלום עם הרשות הפלשתינאית יחסי גומלין ביניהם ובינינו כולל את נושא מניעת הרעש אבל בימים אלה אין הידברות.
אבי יחזקאל - ה: אתה אומר: אין בעיה אז אין פתרון.
סטיליאן גלברג: לא, אני אומר שאיפה שאין פתרון יש בעיה.
אבי יחזקאל - ה: איפה מצאתם שיש בעיות?
סטיליאן גלברג: הבעיות היו בכל האזורים שיש בהם אוכלוסיה מעורבת: רמלה, לוד.
אבי יחזקאל - ה: נעשו בדיקות ברמלה וזה לא היה מעבר לדציבלים המותרים.
סטיליאן גלברג: אם זה לא מעבר לדציבלים המותרים אנחנו לא עושים שום דבר מעבר לזה.
לימור גטי: אני רק רוצה לדייק בקשר למה שסטיליאן אמר.
לימור גטי: יש לנו שתי תקנות בנושא של הרעש.
לימור גטי: יש תקנות שקובעות את המפלסים המותרים, תוך התחשבות אם זה ביום או בלילה, משך הרעש והאזור שבו נשמע הרעש, אבל חוץ מזה יש לנו התקנה 3 לתקנות נפגעי מניעת רעש שהם קובעים איסור מוחלט של הפעלת רמקול - שוב, ללא קשר על ידי מי נגרם הרעש או השימוש ברמקול - בשעות קבועות.
לימור גטי: זאת אומרת הן קובעות איסור מוחלט, ללא קשר לרמות הדציבלים, שזה גם צריך לקחת בחשבון.
אבי יחזקאל - ה: לא הבנתי.
אבי יחזקאל - ה: זאת אומרת לפי התקנה הזו יש איסור להפעיל רמקול בכלל בשעות מסוימות?
לימור גטי: חל איסור מוחלט בשעות מסוימות.
לימור גטי: אני יכולה לקרוא לכם את הסעיף.
אבי יחזקאל - ה: בלילה?
לימור גטי: כן.
לימור גטי: בין 11:00 בלילה ל- 7:00 בבוקר למחרת.
לימור גטי: ובין 14:00 ל- 16:00.
לימור גטי: הבעיות הגדולות שלנו קיימות כמובן בלילה.
לימור גטי: אבל צריך לזכור שהתקנות האלה קובעות איסור מוחלט, במידה וזה מפריע.
אבי יחזקאל - ה: מה זאת אומרת?
אבי יחזקאל - ה: מי קובע מה זה מפריע?
לימור גטי: אני אומרת שוב: הן קובעות גם טלוויזיה, רמקול, רדיו וכולי.
לימור גטי: אם אני מפעילה רדיו בבית וזה לא מפריע לאף אחד אז כמובן שהתקנות לא חלות.
לימור גטי: הנחת היסוד של רעש הוא רק כאשר הוא מפריע לאדם הנמצא בקרבת מקום או לעוברים ושבים.
אבי יחזקאל - ה: אבל אני מניח שגם אם נפעיל רדיו בשעה 4:00 בבוקר תמיד יימצא אדם שזה יפריע לו ואז התקנה הזאת אומרת שיש איסור מוחלט.
לימור גטי: נכון.
אבי יחזקאל - ה: התקנה בטח לא ממומשת.
אבי יחזקאל - ה: ורעש המטוסים שטסים בשדה התעופה?
לימור גטי: התקנה לא חלה על רעש המטוסים.
אבי יחזקאל - ה: למה יש לטייסים פרוטקציה?
לימור גטי: ממש לא.
לימור גטי: התקנה מתייחסת למקורות רעש ספציפיים.
לימור גטי: אני מקריאה: לא ישיר אדם, לא יצעק ולא יפעיל כלי נגינה, מקלט רדיו או טלוויזיה ולא יקים רעש באמצעות פטיפון, רמקול או מכשיר קול כיוצא באלה בין השעות 14:00 ל- 16:00 ובין השעות 23:00 ל- 7:00 למחרת באזור מגורים - וזה חשוב - באחד מהמקומות האלה: תחת כיפת השמים, במקום שאינו תחת כיפה השמים אולם אינו סגור מכל צדדיו כלפי חוץ, או שדלתותיו, חלונותיו או פתחיו אינם סגורים כולם, או בבניין שיש בו יחידות מגורים.
לימור גטי: ההנחה היא שאם ב- 4:00 בבוקר הרדיו שלך מפריע לשכן אז אסור לך להפעיל אותו.
אבי יחזקאל - ה: לפי התקנות האלו בכלל צריך לסגור.
לימור גטי: לא, ממש לא בקיצוניות כזאת.
לימור גטי: הכוונה היא לשעות מאוד מוגבלות.
לימור גטי: האיסור הוא בין 14:00 ל- 16:00 ובין 11:00 ל- 7:00 בבוקר, שאנחנו חושבים שהן בכל זאת שעות סבירות.
לימור גטי: אם מישהו מדליק רדיו בבית וזה לא מפריע לך אז בוודאי שזה לא אסור.
לימור גטי: זה תקנה שצריך לשים לב אליה.
אבי יחזקאל - ה: על פי התקנות האלו מה את למעשה אומרת?
אבי יחזקאל - ה: המואזין גם קורה בשעות הבוקר.
לימור גטי: זה אולי לא נעים לשמוע אבל זאת המציאות.
לימור גטי: ברגע שמואזין מפעיל רמקול ב- 4:00 לפנות בוקר הוא מבצע עבירה פלילית וזה אסור.
לימור גטי: הוא מפריע לציבור מאוד גדול של אנשים, למרות שזה לא נעים לאנשים לשמוע אבל זאת המציאות.
סטיליאן גלברג: בכל אופן בסוגיה הזאת הגברת גטי צודקת בהחלט, זה מה שכתוב בתקנות.
סטיליאן גלברג: העניין הזה קיבל בירור בבית משפט.
אבי יחזקאל - ה: בית המשפט פסק את פסיקתו כפוף לעניין הזה?
סטיליאן גלברג: לפי מה ששמעתי בית המשפט התייחס לנושא הזה.
אבי יחזקאל - ה: אבל הוא לא פסק את פסיקתו לפי המודל שמוצע כאן, זאת אומרת שזה איסור מוחלט.
סטיליאן גלברג: בית המשפט קבע שאסור להפעיל רמקולים בשעות הלילה באופן שמפלס הרעש עולה על רמה מסוימת.
לימור גטי: לא רק זה.
לימור גטי: פסק הדין מונח בפניי.
לימור גטי: הוא כתב כך: להימנע מלהפעיל את הרמקול הפונה לכיוון שכונת מעלות דפנה.
לימור גטי: זאת אומרת הוא קבע מפורשות שהפעלה תוך כדי הפרעה לשכונות מעלות דפנה זה הוא איסור מפורש.
לימור גטי: מעבר לזה הוא באמת הגביל את מפלס הרעש בהתאם לתקנות לנפגעים רעש בלתי סביר, שזה אותן התקנות שמדברות על הגבלת מפלסים.
לימור גטי: אבל בהחלט הוא התייחס גם לתקנה 332 שקראתי כרגע, וגם לתקנות רעש בלתי סביר.
לימור גטי: זאת אומרת כן הייתה התייחסות בפסיקה וזה בא לידי ביטוי בפסק הדין.
סטיליאן גלברג: בתור תושב גילה הנמצא הכי קרוב למסגדים של בית צפפה, כאזרח, זה שיש השמעת המסגדים בעוצמה סבירה זה לא מפריע.
סטיליאן גלברג: זה חלק מהרעש הסביבתי, אמנם זה באמצעות רמקולים, שזה בניגוד לתקנות, אבל זה לא סוג הדברים שאתה יכול לקבוע שזה מפריע.
סטיליאן גלברג: אמנם היו בתקופות מסוימות היו בעיות כאשר גורמים כאלה ואחרים השתלטו על המסגדים אבל בדרך כלל בהידברות עם המואזין ועם האימאם של בית צפפה אפשר להגיע להבנות.
סטיליאן גלברג: אגב, הכי הרבה תלונות על רעש ממסגדים התקבלו מתושבי בית צפפה.
סטיליאן גלברג: ברגע שאתה מסדיר את העניין זה רעש שאתה שומע כל בוקר, זה לא מסוג הדברים המפריעים ביותר.
יואב מדינה: כמייצג האגף למשטרה, ההנחיה שלנו לשוטרים זה לא לבצע אכיפה כשיש תלונות בנושא מסגדים, בתי כנסת, כנסיות וכדומה כדי לא להפר את המרקם העדין.
יואב מדינה: אני גם לא רואה איך שוטר הולך לאימאם ורושם לו דוח לפי צו סדר הדין הפלילי בנושא רעש 350 שקלים דוח.
יואב מדינה: זו המדיניות מאז שנכנס הצו בתוקף בשנת 2001.
יואב מדינה: למעט פניה אחת או שתיים לא היו לנו פניות בנושאי מסגדים.
יואב מדינה: הייתה לנו פניה אחת על הודעת כניסת השבת בבני ברק שהפריעה לתושבים אחרים.
יואב מדינה: גם שם לא התרעמנו כי אני לא רואה איך שוטר מתמודד עם הנושא הזה עם בתי כנסת, מסגדים וכנסיות.
יואב מדינה: זו הנחיה שלדעתי צריכה להישאר בתוקף ולא לשנות אותה.
ורדה ברקנר: אני מייצגת את פניות הציבור.
ורדה ברקנר: אנחנו מודעים לבעיה מפניות שהתקבלו מהציבור.
ורדה ברקנר: למעשה עברתי שנים ודליתי שלוש פניות של אנשים.
ורדה ברקנר: זאת אומרת אצלנו אין ראייה.
ורדה ברקנר: בתוך הפניות האלה אנחנו ביררנו עם הנציגים המוסמכים והוצגה בפנינו העמדה של המשטרה שלא מצאו לנכון להתערב, וזה מקובל עלינו.
ורדה ברקנר: בעיקרון זה פולחן דתי, יש כאן מרקם עדין, זכויות של כל מיני מגזרים, איזון האינטרסים, איזון הזכויות וזה לא נושא של המשטרה לטפל בו אלא הגורמים הנכבדים.
נחום בוקר: הדבר בא לידי ביטוי גם מבחינת הנתונים במספר תיקים שנפתחים בכלל.
נחום בוקר: אם ניקח את הנושא של מטרד רעש וחסימת דרך, שזה קבוצת עבירות אחת, בשנת 2001 נפתחו 21 תיקים לעומת 17 בשנה הקודמת.
נחום בוקר: סך הכל המדיניות היא אי-תביעה.
נחום בוקר: בסופו של דבר התיקים האלה, חוץ מתיק אחד בשנת 2002 שנפתח, לא נפתחו אף תיקים שהובאו לדין בעצם.
נחום בוקר: כדי להגדיר ולחדד כל העבירות האלה אי אפשר לגזור מהם מסגדים בתי כנסת או כנסיות, זה הכל בכפיפה אחת.
נחום בוקר: זו המדיניות באמת שהוצגה כאן קודם.
נחום בוקר: אין מבחינת פניות ציבור, מבחינת היחידה שאני מייצג, תלונות של אזרחים נגד המשטרה על זה שלא אכפה את הנושא הזה של עבירות רעש.
ברוך לבקוביץ: מבחינת תל אביב-יפו נאמר כך שרובם של כולם של תושבים ערבים מתרכזים ביפו, ויפו היא חלק מתל-אביב ואנחנו חרטנו על דגלנו לפתור בעיות בדברי נועם.
ברוך לבקוביץ: אנחנו לא מאמינים במה שקשור לקהילה בעיר מעורבת שחיים בה יהודים וערבים צריך ישר לנופף עם החוקים ועם התקנות כי לדעתנו זה רק יוצר ניכור ומרחיק וחיפשנו פתרונות.
ברוך לבקוביץ: לפני שאגע בפתרון האחרון שעלה אני מוכרח לומר שכבר לפני כשש שנים עלו תלונות מצד תושבים יהודים וערבים כאחד, כי אנחנו צריכים לזכור שהבעיה נובעת ממיקום גיאוגרפי ומיקים דמוגרפי של תושבים.
ברוך לבקוביץ: ביפו נכון שיש שכונה אחת שנקראת אג'מי ג'בליה שמרביתה הם תושבים ערביים אבל יש גם שכונות נוספות, שכונות מעורבות שגרים בהן גם יהודים וגם ערבים ולשמוע רמקולים ב- 4:30 בבוקר זה מפריע לכל אחד, ללא שום קשר לדת וללאום.
ברוך לבקוביץ: כבר אז, לפני כשש שנים, העיריה, בשיתוף עם המועצה האיסלמית (שהם למעשה הנציגות של הערבית ונבחרת אחת לשנתיים וגם אחראית על הנכסים) באנו בדברים.
ברוך לבקוביץ: למעשה הם מינו אדם שתפקידו היה במקום שיש תלונות ללכת ולווסת את רמת השמע של המגברים במסגדים.