GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<קריאה: החוזה הישן או החוזה החדש?
עדי קול: גם בישן.
<אליקים סלע: בחוזה הישן בכלל אין.
עדי קול: יש הדקויות הפנימיות שאני רוצה שתיכנסו גם אליהן.
עדי קול: השאלה הראשונה והגדולה ביותר היא קודם כל מה זאת פעילות לא חקלאית.
עדי קול: העובדה שההגדרות היום מאוד לא ברורות ומשאירות מקום רב לפרשנות.
עדי קול: האם חוות סוסים היא פעילות חקלאית או לא?
<קריאה: חיות שלא למאכל.
עדי קול: האם כאשר יש חוות גידול תבלינים היא כזאת?
עדי קול: איפה עומד המקום הזה?
עדי קול: אני יודעת שזה עניין של תכנון.
עדי קול: איך המרחב התכנוני?
עדי קול: שניים וחצי דונם והאם יש כוונה להגדיל את המרחב?
עדי קול: האם שינוי של שניים וחצי דונם, לאיזה מקום בתוך החלקה?
עדי קול: ה-91 אחוזים, נאמר מפי חקלאים רבים ואני מניחה שיאמרו את זה שוב, סכום שאף אחד כמעט לא יכול לעמוד בו ורבים מהם זכו לאמירה של אל תעשו פעילות חקלאית.
עדי קול: שאלת השמאות שקיבלתי המון תגובות עליה, כאשר מקבלים שתיים, שלוש, ארבע ואפילו חמש שמאויות שונות על אותה חלקה והשאלה האם יש התמודדות עם הנושא הזה.
עדי קול: שאלת היכולת של בעל חוזה החכירה להשכיר את המקום לילדיו, למשפחתו ואפילו לאדם אחר מאחר והוא איש מבוגר וצריך להתפרנס.
עדי קול: ראיתי את הכתבה שחילקתם על אישה קשישה בת 91 מבצרה.
עדי קול: שאלת החובות, האם יש איזשהו אינסנטיב שאתם רוצים לתת עכשיו לאנשים ותאמרו להם שיבואו להסדיר או שהם עדיין יצטרכו לשלם את החובות כפי שנצברו.
עדי קול: שאלת הסנקציות שעלתה.
עדי קול: כל השאלות האלה עלו בדיונים הקודמים לגבי המושבים ועכשיו נכנס גם נושא נוסף של הקיבוצים.
עדי קול: מה הבעיה עם החוזה?
<אסף רפלד: אני מהאגף החקלאי, רשות מקרקעי ישראל.
<אסף רפלד: אני אתחיל בדבר הטוב.
<אסף רפלד: המצגת הזאת מוכרת לנו.
עדי קול: לא חשבנו אחרת.
<אסף רפלד: לא הופתענו, ואני אומר את זה גם לזכותו של מיקי וגם לזכותה של הרשות.
<אסף רפלד: כל הנושאים שעלו כאן, למינהל יש עמדה.
<אסף רפלד: אני לא אכנס אתכם כאן עכשיו לפרשנות חוזים.
עדי קול: כמשפטנית, זאת יחסית פרשנות פשוטה.
עדי קול: זה מילולי.
<אסף רפלד: אני יכול לומר לך שכתוב שם לשימושו של הקיבוץ וברגע שזה לא שימוש של הקיבוץ, צצות שאלות כאלה ואחרות.
<אסף רפלד: דבר נוסף שאנחנו מתמודדים אתו בשנים האחרונות הוא מה זה קיבוץ.
<אסף רפלד: ברגע שחלק מהקיבוצים השתנו, ברור לנו שזה לא אותו קיבוץ ולא אותה מסגרת חיים שבזמנו העניקה המדינה דרך מינהל מקרקעי ישראל דאז.
עמר בר-לב: רוב הקיבוצים היו לפני המדינה והמדינה לא העניקה להם.
<אסף רפלד: זה לא מדויק כי אחרי שחלק מהקיבוצים רצו לקבל את ההטבות שהעניקה המדינה בכל מיני החלטות שלה, התנאי היה שהם צריכים להצטרף לחוזים שהמדינה נתנה.
עדי קול: זה כיפוף ידיים שאנחנו מכירים.
<אסף רפלד: אני מביע כאן עמדה של ארגון.
<אסף רפלד: יכול להיות שבחלק מהדברים גם אני מצטרף לחלק מהשאלות, אבל אני אומר שזאת הייתה הגישה וזאת המדיניות.
<אסף רפלד: כדי לקבל את ההטבות אמרו שצריך לוותר על חלק מהזכויות.
<אסף רפלד: דבר נוסף שאני אומר – לא אני אומר אלא הארגון כארגון או המדינה כמדינה – שאם כל כך בטוחים שזאת הפרשנות, טועה הייעוץ המשפטי ברשות מקרקעי ישראל, וטועה משרד המשפטים שנותן לנו את הגב להחלטות שלנו וטועה מועצת מקרקעי ישראל – תתקפו אותנו בבתי משפט, ואני אומר את זה לצערי ולא במירכאות.
עדי קול: גם אתה יודע שזה לא פתרון.
<אסף רפלד: אני אומר לצערי ולא במירכאות.
<אסף רפלד: אני אומר לצערי בחלק מהמקומות האמירות של בתי המשפט היו יותר קיצוניות מהאמירות של מועצת מקרקעי ישראל.
<אסף רפלד: אני אומר את זה לצערי.
<אסף רפלד: כאן אני רוצה לגעת בנקודה, ורותי ממינהל התכנון במשרד החקלאות ופיתוח הכפר תשלים אותי.
<אסף רפלד: החלטה שכרגע נמצאת בשלבים אחרונים בעידוד של המינהל, לאחר שכבר עשתה סבב גם במינהל התכנון, גם במשרד החקלאות וגם ברשות.
<אסף רפלד: אנחנו כרגע מקבלים הערות אחרונות והיא אמורה לעלות בקרוב לישיבה והחלטה במועצת מקרקעי ישראל והכותרת שלה היא השימושים הנלווים לפעילות החקלאית בנחלה.
<אסף רפלד: כל הסוגיות או חלק מהסוגיות שדיברנו כרגע.
עדי קול: אתם מכירים את ההחלטה?
<קריאה: 1265?
<אסף רפלד: לא.
עדי קול: החלטה חדשה.
עדי קול: זה נעשה בדיאלוג עם המושבים:?
עדי קול: מכירים אותה?
<קריאה: במקרה ראיתי אותה אבל לא באופן רשמי.
<אסף רפלד: ההחלטה הזאת גובשה כתוצאה מאי הבהירות, כמו שגברתי אמרה, ומצרכים שהעלו בשיחות ובפגישות – בעיקר זה בא מתחום המושבים, לפחות כפי שאני נחשפתי לזה אבל גם בקיבוצים כאשר בקיבוצים זה יותר קל גם בגלל החוזה שלהם – וההחלטה הזאת שרותי תרחיב בה לפי דעתי נותנת כאן כר נרחב והכול במגבלות של שני דברים: האחד, אנחנו גם מסתכלים כל הזמן ימינה ושמאלה למגזר העירוני שיש לו אמירה, יש לו זכויות וחלקן מקבלות ביטוי בפסיקה, והשני, בית הדין הגבוה לצדק שכל הזמן קובע ומתחם אותנו – אותנו כמדינה – לגבי הגבולות שלנו.
<אסף רפלד: לכן ההחלטה, אני חושב שהיא החלטה – לפחות בעיני – מהפכנית והיא עדיין מידתית.
<אסף רפלד: אני מציע לכולנו כאן, גם לשיחות שלנו עם מיקי על כל השימושים או הסדרת השימושים, שאם לא תהיה כאן מידתיות, אם לא נדע גם לרסן את עצמנו, אני אומר את זה בעיקר לחברים כאן, אנחנו נשפוך את התינוק עם המים וזה קורה.
<קריאה: ההחלטה התקבלה?
<אסף רפלד: מועצת מקרקעי ישראל הייתה אמורה להתכנס רק בגלל ההחלטה הזאת אבל השר ביקש להזיז את הישיבה למרות שיש על הפרק עוד נושא שגם הוא חשוב מאוד.
<אסף רפלד: גברתי דיברה על החוזה של הקיבוץ, ושאלה מה קורה עם החוזה של המושב.
<אסף רפלד: לכן יש גם את הנושא של חוזה לדורות במושבים, בעקבות הרבה מאוד הערות וכאן היו הרבה מאוד שיחות עם המגזר ההתיישבותי, זאת החלטה די דרמטית בנושא הזה.
עדי קול: אף פעם זה לא יהיה מושלם.
<אסף רפלד: אני מציע שרותי תרחיב בנושא.
עדי קול: על מה מדברת ההחלטה?
<אסף רפלד: רותי תרחיב.
<אסף רפלד: אני אומר שוב וצריך לזכור שלמרות שלא נראה כך, המינהל בסופו של דבר הוא זרוע שבחלק גדול מההחלטות שלו לגבי למשל מה ההגדרה של שימוש חקלאי או לא חקלאי וחוק ההתיישבות, אנחנו בדו שיח שלהבנתי רק העמיק בתקופה האחרונה עם משרד החקלאות שהוא באיזשהו מקום הגוף האמון על כל הנושא החקלאי.
<אסף רפלד: לכן ההחלטה הזאת היא שילוב של שני הגופים.
עדי קול: לשאלתי הקודמת.
עדי קול: גם אם מתקבלות החלטות מדיניות בנושא הזה, האם יש מחשבה של איך אנחנו משאירים כמה שיותר חקלאות כשאתם שוקלים את כל נושא ההגדרה של פל"ח?
<רותי פרום: אם את נותנת לי את רשות הדיבור, אני אתייחס.
<רותי פרום: בהיסטוריה היה לנו מה שנקרא 755 ודוח קדמי.
<רותי פרום: כשנכנס כל המושג הזה של תעסוקה לא חקלאית, הוא נכנס גם אז מאוחר מדי וכבר נקבעו עובדות בשטח של הרבה מאוד עסקים.
<רותי פרום: ב-1996.
<רותי פרום: נכנסו בדלת הרחבה הזאת הרבה מאוד עסקים ותעסוקות שאפשר לומר שאפילו פוגמות באופי שהוא כפרי ובוודאי שלא עוזרות לחקלאות.
<רותי פרום: אנחנו ב-2009 גיבשנו בתוך המשרד מסמך שאומר לא עוד פל"ח, קרי פעילות לא חוקית, אלא יזמות כפרית.
עדי קול: פל"ח היא פעילות לא חוקית או פעילות לא חקלאית?
<קריאה: וריאציה.
עדי קול: אני רוצה לדעת מה הנכון.
<רותי פרום: זה קרה ב-2009 כי באותם ימים הייתה פחות או יותר פעולה של ועדת הבר והיה גיבוש ההחלטה של 1101, אחרי כן 1265 וברקע עמד אנטי מאוד גדול למה שקורה במושבים בהיבטים של עסקים שהרבה מאוד היו לא חוקיים, הרבה מאוד חורגים בעצם מאותם 500 מטרים מרובעים ובוודאי שחורגים מתכנון ראוי של ישוב.
<רותי פרום: אז באנו ו אמרנו מה כן היינו רוצים.
עדי קול: אני אשאל אותך אולי היסטוריה.
עדי קול: המושבים אז היו בעד או נגד פעילות לא חקלאית?
<קריאה: תלוי מי.
עדי קול: לא הייתה אחידות.
<רותי פרום: גם לא הייתה אחידות באותו ישוב.
<רותי פרום: אחד הכללים שביקשנו לאמץ הוא שתחילתה של פעילות שנקראת לא חקלאית או יזמות כפרית היא קודם כל בהסכמה בתוך הישוב על ידי האגודה, על ידי האסיפה הכללית, מחליטים מה ראוי ומה לא ראוי ועושים את זה בדרך של תכנית.
<רותי פרום: בקטע הזה גם הצבנו איזשהו רף שאנחנו יודעים שקשה לעבור אותו ואם אנחנו רוצים עסקים חוקיים, אנחנו צריכים תכנית שמאפשרת את זה על פי חוק התכנון והבנייה.
<רותי פרום: אמרנו וגם התחייבנו – מ-2006 אנחנו מפעילים תכנית שמסייעת לישובים, כאשר 186 ישובים נעזרו בנו להכנת תכניות שבעצם חלק מהמהות שלהן היא להסדיר את אותה יזמות כפרית.
<רותי פרום: מה עשינו מעבר לזה.
<רותי פרום: לקחנו את אותם כללים שקבעו פחות או יותר את העסקים הראויים להתקיים בתוך ישוב חקלאי שמאפשרים מצד אחד את החקלאות ומצד שני בהחלט חיים ביחד.
<רותי פרום: קודם כל, הנושא שמשלים את החקלאות, קרי, עיבוד תוצרת חקלאית, כל התיירות החקלאית כמה שנקרא שכבה ראשונה.
<רותי פרום: לאחר מכן תיירות כפרית וחקלאית ונדבך נוסף היה עסקים שבעצם מתאים שיהיו בתוך ישוב חקלאי כפרי.
עדי קול: את אומרת תיירות כפרית וחקלאית.
עדי קול: מי מפרש מה עונה להגדרת תיירות כפרית וחקלאית?
<רותי פרום: יש הגדרה.
<רותי פרום: זה מאוד פשוט.
<רותי פרום: תיירות חקלאית זה מלווה בהצגת הענף החקלאי, חשיפה לפעילות החקלאית, טעימה וחוויה של מוצרים חקלאיים.
עדי קול: צימר עונה להגדרה?
<רותי פרום: צימר הוא תיירות כפרית.
עדי קול: בהגדרה המקורית צימר לא היה תיירות כפרית וחקלאית.
<רותי פרום: כן היה.
<רותי פרום: זאת עבודה רבת שנים בין משרד התיירות למשרד החקלאות.
<רותי פרום: משרד התיירות מימן ותמך בנושא של הצימרים, בנושא של מלונאות בוודאי, אבל ברמת המשק המשפחתי צימרים היו שלו.
<רותי פרום: מרכזי מבקרים שלנו.
<רותי פרום: שמנו את זה במסמך מדיניות.
<רותי פרום: המשכנו לרוץ אתו והגענו לכמה ועדות מחוזיות שאימצו את המסמך ועשו מה שנקרא שכלול ועדה מחוזית צפון, ועדה מחוזית בירושלים שבעצם לקחה את הכללים האלה והטמיעה אותם כמסמך מדיניות.
<רותי פרום: לדוגמה, אנחנו המלצנו להישאר ב-500 מטרים שמאפשרת החלטה 1101 ואחר כך 1265.
<רותי פרום: הם אמרו: לא, אנחנו רוצים להיות ב-350.
<רותי פרום: אנחנו לא ערערנו על הדברים האלה אלא נתנו את הפלטפורמה ולשמחתנו לפחות שתי ועדות מחוזיות מאוד מרכזיות אימצו את זה.
<רותי פרום: ועדה מחוזית דרום עוד לא סיימה את העבודה.
<רותי פרום: היא החליטה שהיא מקבלת את המסמך שלנו בצורה מאוד חלקית ואנחנו נערער על כך למועצה הארצית.
<רותי פרום: ועדה מחוזית מרכז, יש דיאלוג מתמשך.
<רותי פרום: תל אביב זה לא כל כך רלוונטי.
<רותי פרום: חיפה פחות או יותר אימצו את המסמך.
<רותי פרום: זה בעצם נותן פלטפורמה לישובים להמשיך את תהליך התכנון.
<רותי פרום: עד כאן תכנון.
<רותי פרום: הוא מתייחס בעצם למה ששאלת לגבי חזקת המגורים, שניים וחצי דונם.
<רותי פרום: אנחנו נצמדנו לעיקרון שאנחנו נמצאים בתוך חלקת המגורים.
<רותי פרום: זאת אומרת, ההמלצות שלנו היו לפעילות בתוך השניים וחצי דונם.
<רותי פרום: יחד עם זאת אנחנו ערים לכך שיש לנו כמה באגים רציניים שבעצם לא מאפשרים להחלטה להתקדם לקראת מימוש.
<רותי פרום: אחד, הנושא של המיקום.
<רותי פרום: יש הרבה מאוד פעילויות שעל סדר יומו של המשרד, אני לא מתערבת במשהו שהוא עסקי לחלוטין אלא האפשרות לעבד תוצרת בעצמך - מהתוצרת שלך בוודאי וגם תוצאת של אחרים – האפשרות לעשות את זה בתוך המשק החקלאי, האפשרות הטובה ביותר היא בעצם לעשות את זה במבנים החקלאיים.
<רותי פרום: הם לא ממוקמים בחלקת המגורים.
<רותי פרום: כאן אני מגיעה למהות של הצעת ההחלטה שאנחנו רוצים להעביר ולאשר אותה.
<רותי פרום: היא מדברת על שלוש פעילויות.
<רותי פרום: האחת, מה שנקרא שימושים נלווים לגידול בעלי חיים שלא למטרת מזון.
<רותי פרום: הכוונה בעיקר, הדוגמה השכיחה יותר, האורווה שהופכת להיות אורווה טיפולית או אורווה שנותנת שירותים לאנשים.
<רותי פרום: זה לא פנסיון.
<רותי פרום: אין מה לעשות, הבן אדם מנתניה יביא את הסוס שלו ומישהו יגדל אותו, יטפל בו ויטפח אותו כשהוא נמצא באורווה ברשפון.
<רותי פרום: האם לכן האורווה הזאת הופכת להיות לא חקלאית?
<רותי פרום: לעמדתנו, אמרנו שכל עוד הסוס נמצא באותו תא, אין לו תא של חמישה סוסים אחרים, עכשיו ההסכמה אומרת שכל מה שנועד לגידולה סוס הוא חקלאי.
<רותי פרום: אבל שירותים נלווים כדוגמה בית ספר לרכיבה, טיפולים של ילדים באמצעות בעלי חיים – דבר שזוכה לתמיכה של משרד הבריאות וקופות החולים – זה יתאפשר במקום שיש שימוש חקלאי.
עדי קול: הפתרון הוא שזה הופך להיות לא לא-חוקי.
עדי קול: זאת אומרת, זה כבר חוקי.
<מיכה דרורי: ברגע שזה יעבור במועצה.
עדי קול: אני יודעת שתהיה לכם ביקורת אבל אני רוצה להאיר את הנקודות הטובות.
<אליקים סלע: גידול כלבים לעיוורים למשל.
<רותי פרום: הגידול של הסוס הוא חקלאי.
<רותי פרום: השירות שניתן כלפי חוץ, זה אותו שירות שבעצם ההצעה אומרת שייגבו דמי שימוש על שירותים הנלווים הנוספים.
עדי קול: על פי מה?
<רותי פרום: על פי שומה ויש פירוט בהחלטה.
<רותי פרום: יש הנחות אזור ועל זה אני אדבר בנפרד.
<רותי פרום: אם כן, זה שימוש אחד.
<רותי פרום: השימוש השני הוא עיבוד תוצרת חקלאית כמו יקב.
<רותי פרום: אנחנו מכירים הרבה מאוד והיקב הוא הכי שכיח ויש גם פעולות נוספות.
עדי קול: לגבי פנסיון לכלבים.
<רותי פרום: הכנסנו את זה להגדרות האלה של גידול בעלי חיים והשירות הנלווה להם.
עמר בר-לב: בחודש הזה שהם שם, הם גם גדלים.
<רותי פרום: נכון.
<רותי פרום: הקטע של טיפול לטווח קצר או ארוך, נקבנו בזה בתיאור הדברים.
<רותי פרום: דרך אגב, יש כמה מקרים עכשיו שנמצאים בדיון בבית המשפט, יש גם צוות שעובד על הנושא יחד עם משרד המשפטים, והצוות הזה הקפיא כרגע, זאת אומרת, החלטנו להמתין לקבלת החלטה כדי להמשיך ולעבוד.
<אסף רפלד: יש בג"ץ על נושא של פנסיון לכלבים.
<רותי פרום: כלבייה בכפר רות.
<אסף רפלד: אנחנו בתיאום עם מחלקת הבג"צים.
עדי קול: לדוגמה, יקב.
<רותי פרום: אותו כנ"ל.
<רותי פרום: אני אומר בבסיס שהכול נשען על תכנית שבעצם במקום חלה תכנית שנתנה זכויות בנייה.
<רותי פרום: אנחנו לא ניסינו לעקוף את זה.
<רותי פרום: זה היה תיאום שאסף אמר שהשלמנו עם מינהל התכנון.
<רותי פרום: בהינתן הדברים האלה, יש לנו עיבוד תוצרת חקלאית, גידול בעלי חיים ועוד הוספנו את הנושא של תיירות חקלאית שזאת האפשרות להציג במרכז מבקרים או בסיור בענף חקלאי שנמצא בתוך החלק החקלאי של חלקה א'.
עדי קול: היה אותו איש שמצא את הסליק ועכשיו עושה סיורים, זאת תהיה תיירות?
<רותי פרום: אנחנו כאן ציינו בעיקר את הצגת הענפים החקלאיים.
<רותי פרום: בהחלט אני חושבת שהצגת התיישבות חקלאית ומורשת חקלאית, היא חלק מהדברים האלה.
<רותי פרום: גם בהתייעצות עם ראשת מינהל התכנון, אחרי שהיא עברה על הכול, היא אמרה שלא נעצום את העיניים, בכל מקום כזה יש פוטנציאל של מכירת תוצרת, ובואו, תגדירו את זה כאפשרי אבל תתחמו את זה בחמישים מטרים מרובעים.
<רותי פרום: גם זה חלק מהצעת ההחלטה כאשר בעצם לא נועלים את המיקום דווקא לתוך חלקת המגורים וכן נועלים אותה ברקע תכנוני מתאים ובדמי שימוש ראויים כאשר חלות על הנושא הזה הנחות אזור.
עדי קול: אתה אומר שעדיין זה 91 אחוזים פלוס הנחות אזור.
<אסף רפלד: כן.
עדי קול: ההחלטה עוד לא עברה.
עדי קול: הרבה החלטות ממשלתיות לצערי הרב מתקבלות בלי אימפוט מספיק של הציבור ואחד הדברים שהכנסת עושה כאן, במסגרת תפקידה, כמבקרת רשויות הממשלה, היא האפשרות להפגיש אתכם עם הציבור, גם אתנו אבל אני חושבת שהציבור יותר חשוב.
עדי קול: האם תהיה עדיין אפשרות לשמוע את ההערות שלהם, ואם יש דברים בגו – גם לכלול אותם בהחלטה כיוון שהיא עוד לא התקבלה.
עמר בר-לב: טיוטה יש.
עמר בר-לב: כמו שאומרת נציגת משרד החקלאות, הטיוטה גם הועברה לשר החקלאות ושר החקלאות העביר הערות.
עמר בר-לב: אני חושב שמה שאת אומרת, הוא מאוד הגיוני.
עמר בר-לב: זאת אומרת, לפני שהמועצה תתכנס ואני מניח שתאשר, אני חושב שצריך לשמוע את הגופים הרלוונטיים.
עמר בר-לב: אני יודע שהיו פגישות כאלה ואחרות.
<רותי פרום: אני רוצה לציין משהו קצת ברקע של ההחלטה.
עמר בר-לב: זאת ההמלצה שלי.
עדי קול: גם שלי.
עמר בר-לב: שלפני שיהיה סיכום סופי, הלקוחות יתייחסו.
<אסף רפלד: עדיין אין טיוטה.
<אסף רפלד: הטיוטה תהיה אחרי שנעשה את הסבב הפנימי שלנו.
עדי קול: הוועדה לפניות הציבור עוסקת בכל מיני נושאים וכמעט תמיד אחת המסקנות שלנו והקריאה שלנו היא שנעשה את זה בדיאלוג.
עדי קול: אני ביקשתי לשנות את שם הוועדה מהוועדה לפניות הציבור לוועדה לשיתוף הציבור.
עדי קול: פניות יש וזה דבר אחד, אבל צריך גם לשאול את הציבור שיאמר מה הוא חושב ולתת לו הזדמנות להביע את דעתו.
עדי קול: לכן חשוב לנו מאוד שתהיה תגובה.
<רותי פרום: יושבים כאן נציגי התנועות.
<רותי פרום: הנושאים האלה מ-2009 יושבים על סדר היום והחלפת טיוטות.
<רותי פרום: זה לא משהו חדש.
עדי קול: אבל בסוף יש החלטה.
<קריאה: ההחלטה הזאת באה לפני שישה חודשים ובששת החודשים האלה היא עשתה סדרה של ישיבות אינטנסיביות מתוך מטרה לצאת עם משהו עדכני.
<קריאה: אי אפשר להגיד שבמשך שישים שנים מדברים עם כולם.
<רותי פרום: אני ממש מצטערת שלא זומנו לישיבה הקודמת.
<רותי פרום: נכנסנו מאוחר לעניינים.
<שלומית אבינוח: נכון.
<שלומית אבינוח: הייתה טעות שלנו ואמרנו זאת לפרוטוקול.
<רותי פרום: התהליך קרה במקביל וטוב שקרה כך.
<רותי פרום: מכיוון שאנחנו נמצאים בישורת האחרונה לקראת הדיון במועצה, אנחנו מחכים כל הזמן לפרסום ההצעה כפי שצריך.
<רותי פרום: טיוטות ההכנה שלה לוו בתיאום עם כל הציבור הזה.
עדי קול: כשיהיה לכם את ההסכם, הוא כן יהיה מפורסם לתגובות הציבור?
<רותי פרום: בוודאי.
<רותי פרום: שבועיים מראש.
עדי קול: בטווח זמן מספיק כדי לשמוע גם את הערות של הציבור ולהטמיע אותן?
<אמיר רשף: בדרך כלל כמעט תמיד מגיעות הערות של הציבור לטיוטות של החלטות מועצה, כך שנראה לי שיהיה פרק זמן סביר.
<אמיר רשף: אם אני זוכר נכון, אלה 14 ימי עבודה.
<אסף רפלד: אני רוצה לומר יותר מזה.
<אסף רפלד: נושאים שעלו למועצה ובעקבות כמות הפניות או, בעדינות, איכות הפניות, הורדו מסדר היום.
<אסף רפלד: כמו שאמרנו קודם, החלטה מספר 823, בעקבות כל ההתדיינויות שעלו.
עדי קול: הפניות עלו בשבועיים האלה או קודם לכן?
<אסף רפלד: חלק מהתגובות הגיעו וראינו גם את הכמות של הטענות וגם את טיבן, זה ירד מסדר היום ונדחה לישיבת מועצה אחרת.
עדי קול: בהסתכלות מהצד, ראוי, לפני שמעלים את זה לשבועיים, כדי שאתם לא תקבלו פניות משמעותיות בתוך השבועיים האלה ותצטרכו לעצור ולהוריד מסדר היום, ראוי לעשות את זה קודם.
עדי קול: אני אומרת שיש לנו כאן הזדמנות.
עדי קול: זה לא באמת במקרה, כי קבענו את התאריך של הדיון ושינינו אותו וגם כי במקביל דיברתי עם שר החקלאות וידעתי איפה אתם עומדים פחות או יותר.
עדי קול: שוב, אנחנו נעשה את זה מסודר ויש לכם הזדמנות להגיב על דברים שאתם שומעים עכשיו או על דברים שדובר בהם קודם.
עדי קול: אני אתן לכם את ההזדמנות הזאת רק אחרי שרותי תסיים את דבריה.
עדי קול: אני מקווה שתיקחו את זה בחשבון עוד לפני השבועיים האלה וכמובן שאנחנו נצא בפנייה מטעם חברי הכנסת לשרים הרלוונטיים לקבל את תגובת הציבור לפני שמקבלים את ההחלטה.
<רותי פרום: להבדיל מהטיוטות הקודמות, מכיוון שזאת טיוטה שתועלה ממש לדיון, זה לא היה אחראי מצדי להפיץ אותה כלא קיבלנו את הפידבק כי אז הייתי מטעה אתכם.
<רותי פרום: כולנו היינו עובדים על משהו שבעצם לא התקבל במינהל וזה לא אחראי מצדנו.
<רותי פרום: זאת הסיבה שאני לא מפיצה את זה בשלב הזה.
<רותי פרום: אני רוצה להתייחס גם לנושאים כלליים כי לא פתרנו בהצעה.
עדי קול: מה גם שיש עוד נקודות רבות שהעלינו.
<רותי פרום: הזכרת את הנושא של 91 אחוזים.
<רותי פרום: ועדת הבר, עת הגיעה לישורת האחרונה, השתתפתי בה והיינו מודעים ובצער רב - לפעמים עדיף ציפור אחת ביד מאשר שתיים על העץ – אפילו חתמנו על הדוח בידיעה שיש כאן איזשהו משהו אנומלי לגבי הנושא של הנחות האזור.
<רותי פרום: בסך הכול הנחות האזור באו לעודד את הפריפריה ככללים שהממשלה קבעה.
<רותי פרום: ההנחה שתהיה כאן בכל עסק ובכל סוג של עסק תחרות עם אותן עיירות או ערים שנמצאים באזורי עדיפות לאומית, היא יכולה להיות מאוד מבוססת לגבי סוג מסוים של עסקים אבל לדעתנו לגבי סוג גדול מאוד של עסקים היא לא מבוססת.
<רותי פרום: אני פניתי להנהלת המינהל לקיים דיון בנושא הזה כשכל מה שהגדרנו כיזמות כפרית ראויה, עסקים קטנים, אין בזה פוטנציאל תחרות עם הערים ולכן ביקשתי לאפשר זאת.
<רותי פרום: גם כאן היה הכלל של ציפור אחת ביד עדיפה לנו, אמרנו שנתקדם במשהו שיש עליו הסכמה מקיר לקיר, שאלה אותן פעילויות שמפורטות בהחלטה.
<רותי פרום: לגבי נושאים אחרים, כרגע לא עלו לדיון.
<רותי פרום: אני יכולה להגיד שלפחות לעמדת המשרד יש מקום להרחיב את החלת הנחות האזור ואולי אפילו לא לקרוא לזהקיט כפרי כמו שזה מופיע היום בהחלטה 1265 אלא תיירות כפרית כי תיירות הוא מושג יותר רחב שמאפשר אולי עסקים שנלווים לתיירות ואפילו מסעדות קטנות בגדלים קטנים שיוכלו להתקיים.
<רותי פרום: היום הגזרה שמשלמים 91 אחוזים תגרום להם להמשיך להיות עבריינים בהמשך.
עדי קול: זה נשאר 91 אחוזים.
<רותי פרום: לא הייתה הסכמה ובקטע הזה ממשיכים את המסלול של טיפול בדברים שיש עליהם הסכמה ואמרנו שנחזור ונדון בזה.
<רותי פרום: אחרי כן ראיתי שזה עלה כאן ולכן אני מציינת שזה בהחלט משהו שראוי לעשות.
עדי קול: איפה ההתנגדות?
<רותי פרום: ההתנגדות היא החלטת הבג"ץ.
<אסף רפלד: ההתנגדות היא לפי הפרשנות המשפטית של המחלקה המשפטית, לתת הנחות כאלה זאת סטירה ישירה.
עדי קול: אני שואלת שאלה שעלתה בעבר.
עדי קול: יש הנחות לקיט כפרי אבל אמרתם אז צימר.
<רותי פרום: אין שם הנחות.
<רותי פרום: אני חושבת שבקטע הזה באופן כללי יש לנו יישובי עדיפות לאומית לעומת ישובים שאינם בעדיפות לאומית.
עדי קול: ולשקול מחדש?
עדי קול: אני יודעת שהייתה שאלה לגבי נהלל.
<רותי פרום: נהלל היום בעדיפות לאומית.
<יואב מזיא: אזור עימות.
<אמיר רשף: השאלה אם תחול הנחת אזור או לא תחול היא לא רק שאלה של מיקום הישוב אלא היא גם שאלה של אופן ההקצאה.
<אמיר רשף: אם זאת הקצאה בפטור ממכרז שמאפיינת מאוד את הישובים החקלאיים, חלה הנחה כזאת מלבד הפל"ח.
עדי קול: אני לא מבינה.
עדי קול: את זה אני לא מבינה.
<אמיר רשף: בישובים עירוניים ככלל הקרקע מוקצית במכרז ולא בפטור ממכרז.
<אמיר רשף: במכרז, תוצאת המכרז היא קובעת את ערך הקרקע.
<אמיר רשף: בפטור ממכרז המחיר נקבע לפי שומה.
<אמיר רשף: איפה יש בעיקר פטור ממכרז?
<אמיר רשף: בישובים חקלאיים.
<אמיר רשף: לכן עולה כאן השאלה של פעילות לא חקלאית בישוב כפרי לעומת ישוב עירוני.
<אמיר רשף: בישוב עירוני זה היה פתוח לכולם ובישוב חקלאי, זה בנחלה עליה יושב בעל זכויות.
עדי קול: איך הולכת שם הנחת אזור?
<אמיר רשף: חוץ מהפל"ח, שם אין הנחת אזור.
עדי קול: ואיך זה עובד בפל"ח?
<אמיר רשף: בפל"ח נכון להיום אין הנחת אזור לפי החלטת המועצה.
<רותי פרום: למעט קיט כפרי.
<אמיר רשף: למעט קיט כפרי.
<אמיר רשף: נכון להיום.
עדי קול: זה בגלל הבג"ץ.
<רותי פרום: כל הנושא הזה התחיל בוועדת הבר.
<רותי פרום: הגישה אמרה שאנחנו לא רוצים להתחרות בערים.
<רותי פרום: זה היה חלק מאוד מאוד רציני.
<קריאה: להעניש.
עדי קול: לא, זה לא להעניש.
<רותי פרום: זה לא היה עונש.
עדי קול: אנחנו לא מסכימים כאן לקבל את האמירות הלא ערכיות.
עדי קול: בעיני זה לא להעניש.
עדי קול: בערים ובעיירות פיתוח אנשים לא קיבלו את אותן זכויות שקיבלו החקלאים שהגיעו לכאן קודם.
<רותי פרום: אני סבורה שאפשר לעשות את ההבחנה הזאת בשיתוף פורום ה-15 או גורם כלשהו שייבחר וכן להגדיר את התחומים.
<מיכה דרורי: פורום ה-15, אלה הערים העשירות כמובן.
<שלומית אבינוח: הם הוזמנו
<מיכה דרורי: אלה שהתחרות נראית פחות מאיימת עליהם באופן פרקטי.
עדי קול: כם השארתם את זה מצריך עיון מבחינה משפטית.
<רותי פרום: באותו רגע לא המשכנו עם זה אבל בהחלט אפשר לעשות על זה עבודה.
<רותי פרום: לגבי נושא ההשכרה שעלה כאן.
<רותי פרום: מלכתחילה כעמדה ראשונית שלנו שהייתה עוד בזמן הבר, חשבנו שהשכרה בעצם תביא למצב של מה שנקרא אנדרלמוסיה מלאה, שזה לא בדיוק לטובת הישוב ומצד שני בהינתן השקעה מסיבית גם ברכישת הקרקע וגם בהקמת העסק והידיעה שלא לעולם חוסן ---
עדי קול: בהינתן גיל החוכר.
<רותי פרום: הגיל וגם החלטה של בית המשפט שהייתה מעניינת מאוד לגבי מחסנים בחגור שהחליטו לאפשר לאותם זקנים להמשיך עד 120 בלי להוריש, אני חושבת שאנחנו צריכים להיות קשובים לנושא של השכרה.
<רותי פרום: שוב, הנושא של השכרה היה גם בגלל החיכוך עם הערים בנושא הזה.
עדי קול: וגם זה לא הוחלט בהחלטה הזאת.
<אסף רפלד: בג"ץ הורה למחוק.
<רותי פרום: גם היה על זה ערעור.
עדי קול: המדינה יודעת לעשות החלטות בכל מיני סיטואציות שאנחנו לא אוהבים, אבל כאן, כאשר אנחנו רוצים, לא אוכפים את בג"ץ.
עדי קול: זה מעניין.
<רותי פרום: אני חושבת שראוי לציין שמאז כל השנים שעסקו בזה, הבג"צים וכולי, העסקים הקטנים האלה יכולים בעצם להציב דווקא תעסוקה כמו תעסוקת נשים, תעסוקה בפריפריה, תעסוקה משלימה לחקלאות ולכן אנחנו בהחלט היינו רוצים בכל דרך לעבוד ולתת את התמיכה בנושא.
<רותי פרום: ציינתי גם את התמיכות האחרות שלנו בעניין ואני חושבת שבזה סיימתי.
עדי קול: לשאלת החובות והסנקציות.
עדי קול: האם ההחלטה מתייחסת לשאלה הזאת?
עדי קול: האם יש הסדרה יותר רחבה של מהי פעילות לא חקלאית?
עדי קול: קודם כל, בעיני זאת התקדמות ואני חושבת שצריך להעריך את זה, גם אתם כמי שהולכים לתקוף.
עדי קול: אני חושבת שצריך להתחיל באמירה שמשרד החקלאות לא רק חיובי אלא גם עושה וזה מאוד משמעותי ואני רוצה להודות לך.
עדי קול: אני שמחה שאת כאן.
עדי קול: לגבי המינהל.
עדי קול: עכשיו יש הסדרה.
עדי קול: יש יותר מקצועות?
עדי קול: אתם קוראים לחקלאים שיבואו ויעשו תכנון?
עדי קול: ישלמו את ה-91 אחוזים?
עדי קול: נגיד מישהו רוצה לשלם.
עדי קול: אני שמה בצד את הבירוקרטיה של הוועדות המחוזית וכל מה שיש, אבל מה אתם עושים עם החובות שלהם?
<אסף רפלד: מיקי נגע בזה קודם.
<אסף רפלד: זה מופיע גם בהחלטה 823.
<אסף רפלד: תנאי לכל אישור של המינהל, כמעט בכל עסקה שהמינהל עושה, הסדרת השימושים הלא מסודרים.
<אסף רפלד: זה תנאי בל יעבור.
<אסף רפלד: זאת החלטה קטיגורית של מועצת מקרקעי ישראל.
<אסף רפלד: אני אומר שוב, אפשר להתווכח על זה ומתווכחים על זה שנים, אבל בסופו של יום הקרקע הזאת נמסרה לשימוש מסוים, נעשה בה שימוש שלפחות לפי הפרשנות של המינהל הוא לא השימוש הנכון והראוי, והסנקציה בגינו היא תשלום של דמי שימוש.
<אסף רפלד: בהחלטה 1101 נקבע פרק זמן מוגבל כדי לעודד את האנשים שלא הסדירו את השימוש.
עדי קול: מה אמרה ההנחה?
עדי קול: היא המשיכה עד 2011?
<דודו קוכמן: לא התקיימה בכלל.
<דודו קוכמן: לא התבצעה.
<דודו קוכמן: הבג"ץ היה ב-2011.
<דודו קוכמן: ב-2011 שולם מס שהיה צריך להתחיל ב-2003, אז בעצם לא קרה כלום.
עדי קול: האם אתם מאריכים את ההנחה?
<אסף רפלד: כרגע אנחנו בוחנים את הנושא הזה.
<אסף רפלד: אני לא רוצה להצהיר הצהרות.
<אסף רפלד: יש – אני לא אומר טיוטה – מחשבה איך להתמודד עם זה ולא רק בקטע של פרק הזמן והשיטה, ואני אומר את זה כאן בצורה ברורה.
<אסף רפלד: המינהל עם כוח האדם שיש לו היום לא יוכל להתמודד בצורה מסיבית של הסדרה כזאת.
עדי קול: מה יהיה עם כל ה-6,000?
<אסף רפלד: לא 6,000.
<אסף רפלד: שני מושבים בלי לנקוט בשמות יגיעו לכאן למחוז מרכז.
<אסף רפלד: המינהל עשוי להיות בבעיה ואנחנו כל הזמן חושבים על פתרונות יצירתיים ושוב, עם כל מיני מגבלות של תקציב, של כוח אדם, של הסכמים קיבוציים.
<אסף רפלד: אני לא רוצה לשתף כאן את כולם בזה, אבל ליצור איזה מנגנון שיאפשר לעשות את ההסדרה הזאת גם בצורה מקצועית וגם בצורה מהירה.
<אסף רפלד: אני מזכיר, חלק מהמושבים עומדים לקבל החלטה דרמטית על 1155, שזה בעצם אומר חוזה לדורות.
<דודו קוכמן: היוון זכויות המגורים.
<אסף רפלד: היוון זכויות חלקת המגורים וכמתווה חוזה לדורות אבל התנאי להיכנס למתווה הזה הוא גם הסדרה של כל השימושים הלא מוסדרים.
עדי קול: תכף נשמע אם אישרו את שש החלקות למגורים או לא.
עדי קול: כמה חלקות למגורים יהיו?
עדי קול: כמה יחידות דיור יהיו בתוך השטח שמותר לבנות?
<דודו קוכמן: לפי התכנון אבל כרגע מדברים על שלוש.
עדי קול: זה עדיין שלוש?
עדי קול: לא הגיעו לשש?
עדי קול: אתה יודע שזאת שאלה לא קשורה.
עדי קול: זה כבר לא רלוונטי.
<אסף רפלד: ברור לנו גם בהחלטה המיטיבה של השימושים הנלווים, גם שם התנאי להיכנס למתווה הזה הוא הסדרה של השימושים הלא מוסדרים.
עדי קול: אתה אומר שהמערכת לא אמורה לזה.
<אסף רפלד: המערכת צריכה לייצר.
<אסף רפלד: לכן אחת הבעיות בהחלטות מיטיבות או החלטות שמשפרות, כי צריך להעמיד לצד זה מנגנון שיעשה את זה.
<אסף רפלד: זאת אומרת, אפשר לקבל החלטות מאוד נחמדות.
עדי קול: שתי שאלות לנציג האוצר.