GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אייל גלובוס: אני אגיד משפט נוסף, שמתחבר לדברים אחרים, במסגרת השירות שלנו כדי להנגיש, וזה מתקשר גם למחוז מרכז, אנחנו בין היתר עושים שירות, שאני חושב שהוא די חסר תקדים במגזר הציבורי מעצם היותו, מעבר לחמישה מחוזות, אנחנו בדרך להקמה של מחוז שישי.
<אייל גלובוס: אנחנו מראיינים בעוד כ-70 נקודות שונות ברחבי הארץ.
<אייל גלובוס: זה אומר, שאם מישהו, יכול לשלוח בדואר, במייל, בפקס, מבחינתי גם ביונת דואר ויגיש לנו את הבקשה לסיוע משפטי, אז לאחר מכן, הראיון, לא חייב להתבצע במחוז עצמו.
<אייל גלובוס: במקום שיגיעו 10, 12, 13 איש מאשקלון לבאר-שבע, עורך דין אחד נוסע מבאר-שבע לאשקלון.
<אייל גלובוס: אגב, לאילת אנחנו מטיסים עורכי דין לצורך השימוע.
<רן מלמד: אני אחזור ואגיד שאפשר להיעזר גם במרכזים של עמותת "ידיד", יש 20 כאלה ברחבי הארץ וחלקם כבר יש נציגות, המרכזים של "ידיד" נגישים, אם צריך להגיע ולהשתמש בשירותים שלנו, למילוי טפסים משלוח תעודות וכדומה, אפשר לעשות את זה.
<משה בר: אני גם יכול להצטרף לזה, גם לנו יש נציגויות במרבית חלקי הארץ, גם במגזר הדרוזי, הערבי באילת בבאר-שבע וירושלים.
<משה בר: אנחנו מוכנים גם לסייע כי זה ממש כואב לי לראות איך שמטרטרים את האנשים.
<משה בר: אפשר להיעזר בגופים האלה ולחסוך את הטרטור של הנכה.
עדי קול: מה לגבי לוד?
עדי קול: והאם אפשר להתייחס לשאלה לאן צריכים לפנות עם תלונות לגבי עורכי דין ספציפיים?
<גיא רוטקופף: לפני כן יש נקודה שאני רוצה לגעת בה, זו נקודה מאד לא נעימה לכולנו, אבל היא נמצאת פה והיא התקציב.
<גיא רוטקופף: אני רק משבח את האוצר.
<גיא רוטקופף: האוצר עושה עבודה מדהימה עם משרד המשפטים.
<גיא רוטקופף: משרד המשפטים צריך לעשות את כל המאמצים על מנת להתייעל, להקטין את ההוצאות, כי הכסף שאנחנו מוציאים הוא גם כסף של הציבור, שבחלק גדול מן המקרים, חוזר לציבור.
<גיא רוטקופף: לא הייתם מוצאים אדם מאושר ממני, אם היה לי תקציב בלתי מוגבל לסיוע משפטי.
<גיא רוטקופף: הייתי נותן עורך דין לכל אדם במדינה.
<גיא רוטקופף: אם אני צריך לחלק את העוגה, אני רוצה לדאוג קודם לכיסא גלגלים ואחר כך לעורך הדין.
<גיא רוטקופף: אני רוצה לדאוג קודם כל לתרופה ואחר כך לעורך הדין.
<גיא רוטקופף: אבל יש מקרים, שאי אפשר לקבל כיסא גלגלים בלי עורך דין ואי אפשר לקבל תרופה בלי עורך דין, לצערנו.
<גיא רוטקופף: על כן, נקודת האיזון צריכה להיות, מתן מקסימום שירות משפטי.
<גיא רוטקופף: אני רוצה רק שתדעו, כדי לסבר את האוזן, הסיוע המשפטי במשרד המשפטים, תקציבו כ-150 מיליון ₪ לשנה, זה סכום מאד משמעותי.
<גיא רוטקופף: הזכאות לסיוע משפטי נקבעת בחוק.
<גיא רוטקופף: לא פעם אני עובר על החוק.
<גיא רוטקופף: מגיעים אלי מקרים קשים של אנשים שלא זכאים ואני עובר על החוק ואומר שאני מוכן שעל זה תהיה הערה בדו"ח מבקר המדינה, אני חושב שהאיש הזה זכאי לסיוע משפטי.
<גיא רוטקופף: כמובן שזה לא לחברים שלי אלא לפניות שמגיעות מהשטח, פניות שמגיעות בהרחבות שעשינו לגבי קטינים, זרים, אנשים שיש להם קושי, לא בהכרח מוגבלויות ואת זה אנחנו עושים.
<גיא רוטקופף: אנחנו כן מפרסמים את השירות, עשינו פיילוט ואנחנו מרחיבים אותו, שאנשים שלא מודעים לשירות הזה, יקבלו עם כתב התביעה, הודעה שבה יש צירוף של זכויותיהם.
<אייל גלובוס: עשינו פיילוט בירושלים, שבמסגרתו היה יידוע אקטיבי בבתי המשפט לגבי הזכות הזו, באופן של מודעות ועבודה מול מזכירות של בתי משפט.
עדי קול: אחד הדברים שהועלה בדיון הקודם זה נוכחות ברווחה.
עדי קול: נוכחות לא שלכם, אבל של מודעות ויידוע.
עדי קול: עובדות סוציאליות לא יודעות.
<אייל גלובוס: המספרים מדברים בעד עצמם, בשנת 2012 וכנראה שבשנת 2013 המספרים יהיו דומים, פנו אלינו כ-72,000 לקוחות חדשים, זה בנוסף ללקוחות הישנים.
<אייל גלובוס: בסך הכול אנחנו מייצגים כ- 200,000 הליכים משפטיים.
<אייל גלובוס: זה היקף מדהים.
<אייל גלובוס: גורמי הרווחה עובדים אתנו בשיתוף פעולה מאד יפה, אנחנו מרצים לעובדים סוציאליים, עובדים מול ארגונים, שחלקם גם נמצא כאן.
<אייל גלובוס: עובדים אתם בשיתוף פעולה, הם מפנים אלינו לקוחות ואנחנו מפנים אליהם לקוחות.
<אייל גלובוס: אין מצב שבו, בגלל בעיות תקציב, למרות המספרים -- -
עדי קול: השאלה שלי היא לא על תקציב אלא על מודעות.
עדי קול: האם יש מצב שאנשים לא יודעים שמגיע להם?
<אייל גלובוס: עשינו פיילוט בירושלים, לא מצאנו שזה גרם לאיזשהו גידול משמעותי.
<אייל גלובוס: כן מצאנו, שבמצבים מסוימים, זה הקדים את הפניה אלינו, שגם זה דבר חיובי.
<אייל גלובוס: הרחבנו, באישורו של המנכ"ל, את הפיילוט, החל מתחילת שנת 2013, גם למחוז חיפה ועכשיו אנחנו בוחנים, האם יש מקום להרחיב את זה מעבר לזה.
<אייל גלובוס: השינוי של יידוע בהליכים של בית משפט הוא יותר מורכב, הוא שינוי חקיקתי, הוא שינוי של צד אחד, היום המסירה כבר לא מתבצעת על ידי פקיד בית המשפט, היא מתבצעת על ידי צד לצד השני.
<אייל גלובוס: לכן חייבת להיות הוראה בדין על מנת לאפשר את זה.
עדי קול: הכנו הצעת חוק אחרי הדיון הקודם, אבל אחד הדברים שנאמר לנו, שאם הצעת החוק תעבור, הם לא יוכלו לעמוד בקצב הפניות.
עדי קול: אני אמרתי, שאני לא רוצה לעשות משהו שלא יוכלו לעמוד בו.
עדי קול: השאלה אם אנחנו יכולים להגיש את ההצעה הזו?
עדי קול: אנחנו מחוקקים.
עדי קול: ההצעה הזו נמצאת במייל שלך ברגע זה, אבל אמרנו שלא נשנה את החוק למשהו שאי אפשר יהיה לאכוף אותו.
עדי קול: על הבעיה על אכיפת החוקים דברנו בדיון הקודם.
עדי קול: נשמח להגיש הצעה מטעם הוועדה, אם תגידו לנו שאפשר יהיה לאכוף אותה.
שולי מועלם-רפאלי: השאלה אם אפשר יהיה לעמוד בדבר הזה.
<משה בר: אני רוצה להציע משהו.
<משה בר: ברשויות מחלקים לתושבים פלייר עם אירועים, אולי כדאי לפנות לרשויות, שבתוך זה יכניסו שתי שורות על הנושא, זה מגיע לכל אזרח.
<משה בר: זה יפתור את כל הבעיה.
שולי מועלם-רפאלי: הסיכוי שאדם שזה לא נוגע בו יסתכל על זה, זה נראה לי בזבוז ופספוס של העניין.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו רוצים להגיע לקבוצה מאובחנת שזקוקה לשירות הזה.
<משה בר: זה יגיע לכל האזרחים, חלק מהם זקוקים לזה, מי שלא זקוק לא יתעניין בזה.
עדי קול: אם הצעת החוק מוכנה, אנחנו נשמח להחתים את חברי הוועדה ולהגיש מטעמה.
עדי קול: ההצעה מדברת בדיוק על ייודע בכתב התביעה.
<אייל גלובוס: שיהיה יידוע בכתב התביעה ואז מי שמקבל יידע על הסיוע המשפטי.
<גיא רוטקופף: כשאדם מגיש תביעה אזרחית, יחד עם המסירה, הוא יודיע לנתבע שאם הוא לא מיוצג, זכותו לקבל סיוע משפטי.
<רן מלמד: זה לא מסובך לעשות את זה טכנית.
שולי מועלם-רפאלי: טכנית זה לא העניין פה.
<מרב פורת ניסנהולץ: שמי מרב ניסהולץ, ממונה של מחוז ירושלים על תכנית "שכר מצווה", שעובדים בשיתוף פעולה עם הסיוע המשפטי.
<מרב פורת ניסנהולץ: אני יכולה להגיד רק על מחוז ירושלים, כי אני לא מכירה את מחוז מרכז.
<מרב פורת ניסנהולץ: אני חושבת, שמה שזה יכול יגרום בסופו של דבר זה לעיכוב הפונים.
<מרב פורת ניסנהולץ: כל אזרח מקבל את ההערה הזו, אפילו אם רק 50% ממי שיקבל את ההערה יפנה ומתוכם זה יוסיף עומס של סיבובים של 20%, בעיני זה יכול לגרום לכך שמי שזכאי לסיוע, יתעכב מאד.
<רן מלמד: היא יכולה להפנות לאתר של משרד המשפטים, שאומר שזה מותנה בבדיקת הזכאות.
<מרב פורת ניסנהולץ: יהיה כתוב על בדיקת הזכאות.
<מרב פורת ניסנהולץ: עדיין, כמות הסירובים תעלה על מספר האנשים שלא מודעים לסיוע וזכאים לו.
<מרב פורת ניסנהולץ: עדיף להשתמש בארגונים שנוגעים לציבור הרלוונטי כמו "שכר מצווה" כמו "ידיד", כמו ארגוני נכים שונים, אפשר להסדיר את זה בצורה כזו.
<מרב פורת ניסנהולץ: בעיני זה יכול בסופו של דבר ליצור בירוקרטיה מיותרת.
אורי מקלב: את חוששת שתהיו מובטלים?
<מרב פורת ניסנהולץ: לא הבנת את כוונתי כלל, אני מתנצלת.
<מרב פורת ניסנהולץ: הבעיה שלי היא לא שנהיה מובטלים.
אורי מקלב: את בוודאי צריכה להיות מודעת לחוסר הידע של הציבור, כשאדם מקבל את התלונה הוא מאבד את העשתונות ולא יודע מה לעשות ולאן לפנות.
אורי מקלב: אנחנו היום בעידן שכל דבר כותבים או מפנים לאתר כזה או למקום כזה.
אורי מקלב: אם זה יגרום ליתר בקשות ואולי ליותר סיבובים, אז צריך לכתוב אולי בהפניה שהסיוע מותנה בעמידה בזכאות, בשפה פשוטה ולא משפטית.
אורי מקלב: לפרט שצריך לעמוד בהכנסות או בקריטריונים כאלה ואחרים, כדי שידעו שזה לא בחינם לכל אחד.
<מרב פורת ניסנהולץ: אני מסכימה לגמרי שצריכה להיות הנגשה ויידוע הציבור.
<מרב פורת ניסנהולץ: זו אחת המטרות של הסיוע המשפטי ושל ארגון "שכר מצווה" וארגונים דומים.
<מרב פורת ניסנהולץ: אני אומרת, שההנגשה צריכה להיות מותאמת לכך ובצורה חכמה, שלא יהיה מצב הפוך בסופו של דבר ממה שרצינו.
<מרב פורת ניסנהולץ: ייתכן וציבור שזכאי לשירות וזקוק לו ימתין בחוץ יותר זמן בגלל זה, אני רק מפנה את זה לתשומת לב הוועדה.
אורי מקלב: השאלה אם התייחסת לנושא שעל כל כתב תביעה יהיה כתוב שיש את האפשרות לקבל סיוע.
עדי קול: אני רוצה לשמוע את עמדת המנכ"ל, הרעיון לדעתי, ומהניסיון שלי ממדינת ניו-יורק, כשמוגש כתב תביעה, מקבלים הערה שיש זכאות לסיוע משפטי, יש את הקריטריונים ולמי פונים.
עדי קול: אני לא חושבת שזה מסובך פרוצדוראלית.
עדי קול: מי שמגיש כתב תביעה, האדם שנתבע מקבל הודעה על כך, בהודעה צריך להיות כתוב שמגיע לו סיוע משפטי.
עדי קול: העלויות הן לא כל כך גבוהות לדעתי, כי ממילא המכתב הזה נשלח.
<אייל גלובוס: העלויות אחרי זה הן להענקת הסיוע המשפטי.
<אייל גלובוס: הוא עשה כרגע איזון, ובמספר נישות ייעודיות הוא הורה במפורש שיהיה בהם יידוע כזה, אבל לא בכל מקרה.
<אייל גלובוס: גם בהוצאה לפועל יש מקרים שונים, בהם הייתה הפניה לפני פינוי ולפני פקודת מאסר, וגם במסגרת תהליך מול המוסד לביטוח לאומי, כל מי שמסורב על ידי הביטוח הלאומי, נכתב במפורש, ברגע שזה מגיע לשלב בו אנחנו יכולים לייצג, קרי, בית הדין לעבודה או ועדה פנימית של המוסד לביטוח לאומי, שם איננו מייצגים, בסיטואציות האלה כתוב במפורש שהוא רשאי לפנות לסיוע משפטי, וישנה הפניה מפורשת אלינו.
<אייל גלובוס: לא בכל מקרה יש הפניה כזו, צריך לחשוב מבחינת העלות, יש היבטים גם תקציביים, גם מערכתיים, צריך להיערך לזה, צריך לחשוב.
<אייל גלובוס: אגב, אני אגיד שאני לא בטוח שהסיוע המשפטי בניו-יורק טוב מהסיוע המשפטי במדינת ישראל.
עדי קול: אני חוזרת לדברי בתחילת הדיון, האם אנחנו יכולים להגיד שאנחנו לא יכולים להנגיש את השירות הזה כי אנחנו חוששים שלא נוכל לספק אותו.
עדי קול: אבל אם נותנים סיוע משפטי, הוא צריך להיות נגיש לכולם.
עדי קול: אם מדינת ישראל החליטה שהיא נותנת סיוע משפטי לאזרחים, זה אומר שצריך לתת לכולם ולא להגיד שיש קבוצה של אנשים שאנחנו מקווים שהיא לא תדע, כדי שהיא לא תגיע אלינו כי לא נוכל לעמוד בזה.
<רן מלמד: התפיסה בעמותת "ידיד" היא שכל מי שמגיע ואומר שייקח עורך דין, ב-90% מהמקרים הוא לא.
<רן מלמד: אבל אלה שמגיעים וצריכים עורך דין, התפיסה שלנו היא קודם כל לבדוק אם מגיע לו מהסיוע המשפטי.
<רן מלמד: כי מה שמגיע לך מהמדינה, קודם כל תנסה לקבל את זה.
<רן מלמד: יכול להיות שאפשר לבנות את המנגנון, כדי להוריד את העומס וליידע את האוכלוסייה שמגיע לה וליצור מאגר של סוכני משנה, כמו "שכר מצווה" כמו ידיד", כמו האגודה לזכויות האזרח וארגונים אחרים, שאנשים יעשו אחד מהשניים, או שייכנסו לאתר ואז אפשר לבנות אצלכם מחשבון שיבדוק מיד את הזכות, כמו שיש במשרד הרווחה, לבדוק האם יש לך לכאורה זכאות.
<רן מלמד: דבר שני, יש לך מאגר, תפנה לארגונים, הם יעשו לך את הבדיקה, יראו מה באמת אתה צריך.
<רן מלמד: תרוויח פה יותר כי הם גם יוכלו ללוות אותך במידת הצורך לקבלת הסיוע.
<רן מלמד: מצד אחד יידעת את האנשים, נתת להם את האפשרות לקבל ומצד שני, גם הפחתת לעצמך את העומס.
שולי מועלם-רפאלי: אתה מציע ליידע על ארגוני זכויות ודרך זה לבדוק את הזכות שלו לזכאות?
<רן מלמד: אני אומר, המשפט בכתב התביעה או במה שנשלח יהיה מאד פשוט, למדינה יש מערכת לסיוע משפטי לאוכלוסיות מוחלשות.
<רן מלמד: אם אתה חושב שאתה לכאורה זכאי, תכנס לאתר של משרד המשפטים ותבדוק את הזכאות שלך.
<רן מלמד: היה ונכנס הבן אדם לאתר של משרד המשפטים ובדק את הזכאות שלו, אם זה לא מטיל עומס על המערכת, תגידו לו שהוא יכול לקבל סיוע בהכנת הטפסים באמצעות אותם ארגונים שפועלים, ובצורה כזו אתה עושה לעצמך סינון.
<רן מלמד: אנחנו עושים את זה היום עם רשות המיסים בנושאי מס הכנסה שלילי וערעורים, כדי לחסוך למערכת עבודה.
<רן מלמד: אנחנו מרכזים ערעורים לשנת 2011 כדי שאנשים יוכלו להגיב, כי זה קצת יותר מסובך.
<רן מלמד: אני חושב ששיתוף הפעולה בין חברה אזרחית לבין הממשלה לטובת האזרח הוא דבר נכון.
<מרב פורת ניסנהולץ: ב"שכר מצווה" למשל אנחנו עושים בדיקה ראשונית של קריטריונים טלפונית.
<מרב פורת ניסנהולץ: נכון שהעומסים שונים לגמרי אנחנו לא מתחילים להתקרב לעומס של הסיוע המשפטי, אבל זה איזשהו פתרון בהנחה שהפונה נותן את המידע המדויק, אם זה בטוח סיוע משפטי, אנחנו כבר לא נעביר אותו לייעוץ ב"שכר מצווה" אלא ישירות לסיוע.
<מרב פורת ניסנהולץ: יכול להיות שזה גם סוג של פתרון, מענה טלפוני יותר נגיש שמאפשר מידע ראשוני.
עדי קול: אני רוצה להציג קבוצת אוכלוסייה שאני עובדת אתה בשנים האחרונות, קבוצת אוכלוסייה מוחלשת ביותר, הם לא מכירים את אתרי האינטרנט, אין להם נגישות - רציתי לשאול את אורי לגבי האוכלוסייה החרדית – האוכלוסייה של יוצאי אתיופיה, קשישים, שמקבלים את המכתב לביתם, הרבה פעמים נכנסים להיסטריה ממנו, שמים אותו איפה שהוא ואפילו לא מתעסקים עם זה עד שזה מגיע לצהוב אום וירוק ואז הם מבינים שיש בעיה.
עדי קול: זה במקרה הטוב.
עדי קול: השאלה היא, אם ברגע שמגיע המכתב כזה הביתה, לאוכלוסייה כזו, אם יהיה מספר טלפון שאפשר להתקשר, זה הנגשה מאד משמעותית.
עדי קול: הרבה אוכלוסיות לא מכירות את "שכר מצווה", גם את "ידיד" לא כולם מכירים.
עדי קול: האחריות בסופו של דבר בעיני היא של המדינה להגיד שיש את השירות והם צריכים לבדוק את מגיע להם.
<משה בר: מי שנפגע הכי הרבה מזה הם האנשים מהשכבות החלשות שלא יודעים מה לעשות, לאן לפנות ואיך פונים.
<משה בר: הם לא יודעים על הסיוע המשפטי לא על "שכר מצווה" ולא על כלום.
<משה בר: אני מקבל מהם הרבה טלפונים והם מספרים לי שהגיעו לבית המשפט, לא רצו לשמוע אותם והם לא יודעים מה הם צריכים לעשות.
<משה בר: אני מפנה אותם לסיוע המשפטי, כשאני יודע שמצבם מצביע על זכאות כי אני שואל אותם על שכר ואנחנו יודעים לפי הדרישות ויכולים ללוות חלק די גדול מהדברים כמו להדריך את האנשים, אנחנו כבר יודעים את הקריטריונים שלהם.
שולי מועלם-רפאלי: זה השלב הבא.
שולי מועלם-רפאלי: השלב הראשוני הוא האחריות שלנו כמדינה.
<גיא רוטקופף: אני רוצה להסביר את העמדה שהושמעה פה, אני חושב שהיא הובנה שלא כהלכה.
<גיא רוטקופף: ראשית, בסיוע המשפטי יש שני תנאים מצטברים לצורך מתן שירות משפטי חינם על ידי המדינה.
<גיא רוטקופף: אני רוצה לומר שבנושאים פליליים, היקף הייצוג של הסנגוריה הציבורית גדול יותר, הסכום השנתי גדול יותר והייצוג שלנו כמעט אוטומטי בכל מקום שאדם חשוף למאסר בפועל וגם במעצרים יש סיוע משפטי מאד משמעותי בסנגוריה הציבורית.
<גיא רוטקופף: בסיוע המשפטי האזרחי יש שני תנאים מצטברים: תנאי ראשון הוא התנאי הכלכלי, כי הסיוע המשפטי ניתן חינם לקבוצות מוחלשות עם קושי כלכלי.
<גיא רוטקופף: אנחנו עושים הרחבה עכשיו לניצולי שואה והרחבות נוספות.
<גיא רוטקופף: הדרישה השנייה היא דרישה משפטית מהותית.
<גיא רוטקופף: האם יש סיכוי לתביעה.
<גיא רוטקופף: מדינת ישראל לא נותנת עורך דין בשביל גחמות היא נותנת עורך דין לאדם שיש לו סיכוי משפטי לקבל את אותו סעד משפטי.
<גיא רוטקופף: שני התנאים המצטברים הללו דורשים ברור ראשוני ופניה ראשונית.
<גיא רוטקופף: הטענה שנשמעה כאן, לפחות כמו שאני מבין אותה וכך היא גם נטענה בעבר על ידי עורכת דין קארין שוורץ אומרת את הדבר הבא: ברגע שאדם יקבל הודעה שאומרת לו שיש לו תביעה ועכשיו תפנה לסיוע המשפטי, אני לא אוכל לעמוד בדחיות.
<גיא רוטקופף: לא אוכל לעמוד, לא במתן הסיוע למי שזכאי לסיוע, אלא יגיעו אלי אנשים שלא ברורה הזכאות הכלכלית שלהם, יגיעו אנשים ללא קושי כלכלי ויגיעו אנשים שאין להם סיכוי משפטי.
<גיא רוטקופף: החשש הוא לא ממתן סיוע לזכאים, החשש הוא מפני חוסר יכולת תפקוד לגבי אי-זכאים.
<גיא רוטקופף: עם זאת, שרת המשפטים, מיום כניסתה לתפקיד, שמה בראש סדר העדיפויות שלה, את השירות לציבור ואת הנגשת המשפט.
<גיא רוטקופף: אנחנו גם נצא בפרויקטים נוספים במהלך התקופה הקרובה, שקשורים להנגשת המשפט לציבור, בשיתוף פעולה עם בתי המשפט וחלק מהם כבר מתחילים להתבצע בשטח.
<גיא רוטקופף: בהקשר הזה, אני רוצה להציע את הדבר הבא, אני חשוב שאנחנו צריכים בכל מקרה למצוא כל דרך ליידע, בדרך האפקטיבית ביותר, על השירות שאנחנו נותנים.
<גיא רוטקופף: גם אם המשמעות היא, שבתקופה קצרה יהיה לנו עומס רב יותר ונצטרך להיערך לו.
<גיא רוטקופף: לצורך כך אני רוצה לבקש כמה דברים ואחזור גם לוועדה עם זה.
<גיא רוטקופף: הבקשה הראשונה שלי היא לקיים שולחן עגול עם החברה האזרחית בקשר לשאלה מה הדרך הראויה ביותר ליידוע ולשיתוף פעולה.
<גיא רוטקופף: אני חושב שאתם יכולים לחזור בהקשר הזה תוך חודש.
<גיא רוטקופף: במקביל אני אעשה את הבדיקה בתוך המשרד איך אנחנו יכולים להיערך לבום הראשוני הזה, שאחר כך ייתן איזון.
<גיא רוטקופף: אנחנו מסכימים פה אחד פה שאילולא המדינה תיידע בדבר זכויות שהיא נותנת לאזרחים שלה, המימוש שלהם יפחת.
<גיא רוטקופף: השיקול הכלכלי אינו שיקול מרגע שנקבעה הזכות.
<גיא רוטקופף: מרגע שנקבעה הזכות, יש להעניק אותה במלוא הדרה.
<גיא רוטקופף: אלמנט נוסף שצריך לשים לב אליו, אלמנט שהיה לקוח מהשולחן העגול, היה פסק דין מפורסם בארצות הברית, פסק דין מירנדה, הזכות להזהיר חשוד - - -
עדי קול: אני מכינה אותך שחברת הכנסת אורית סטרוק מגישה הצעת חוק שמבקשת לתת את האזהרה בכתב.
עדי קול: היה לנו דיון על זה אתמול.
עדי קול: אמרתי לה שקראתי את פסקי הדין של מירנדה.
<גיא רוטקופף: מאז התפתחו עוד הרבה דברים, אבל פסק דין מירנדה קבע בארצות הברית, שאם לא מזהירים חשוד בדבר זכויותיו, זכותו לעורך דין והזכות לשמור על זכות השתיקה, עצם אי האזהרה, מאיימת על ההודאה שלו, אם הוא הודה בביצוע העבירה כשהוא לא היה מוזהר.
<גיא רוטקופף: מה שקרה הוא שנקבעה מאז רוטינה בבית המשפט הפדראלי והרוטינה הייתה שמזהירים כל אחד.
<גיא רוטקופף: תוך כדי ביצוע המעצר יש תמלול של משפט, כתוצאה מזה אנשים יודעים את זכויותיהם.
<גיא רוטקופף: מה שקורה, אם מישהו נעצר והוא לא דובר את השפה, תוך כדי הביצוע הוא שומע משהו שנשמע לו כמו מסרט, אבל הוא לא מוזהר.
<גיא רוטקופף: אני אומר את זה כי אנחנו צריכים להיזהר.
<גיא רוטקופף: אם נהיה דוגמתיים ורק נשים פתק מס טלפון או מייל, לא נעשה שום דבר.
<גיא רוטקופף: ברוב הטפסים שאני מקבל יש כל כך הרבה מילים, שמחפשים למעלה מה קורה ואף אחד לא מגיע למטה כדי לראות מספר.
<גיא רוטקופף: לרוב אתה אומר, גם אם אני אתקשר בטח לא יענו לי.
<גיא רוטקופף: אני מבקש שבעזרת השולחן הגדול תנסו להגיע למקסימום שיתוף פעולה.
<גיא רוטקופף: זה יהיה שיתוף פעולה מדהים.
אורי מקלב: קודם כל, הפתיחות שלך היא דבר מאד חשוב, לא בכדי יושבת ראש הוועדה ידעה שתגיע והיא מכירה אותך כאיש ביצוע פתוח ואם אתה לוקח על עצמך משימה היא תבוצע.
אורי מקלב: אתה יודע לעשות את האיזון הנכון מה צריך לעשות.
אורי מקלב: כולנו מברכים אותך בעניין הזה.
אורי מקלב: לוועדה הזו היה ניסיון בעבר בנושא התשלומים למגן דוד אדום.
אורי מקלב: כל האנשים שהיו פה היו שותפים למהלך הזה, אנשים קבלו חיובים, לא ידעו מה הם צריכים לעשות, עברו שנים ומ-400 ₪ זה הפך לאלפי שקלים.
אורי מקלב: הוועדה ערכה את ההצעה ומשרד הבריאות לקח את זה והיום, כשאתה מקבל חיוב ממגן דוד אדום כתוב שיש לך זכות בהרבה מקרים ללכת לקופת חולים ולקל את ההתחייבות.
אורי מקלב: זה הוריד מסה גדולה מהחייבים.
אורי מקלב: הם עשו את זה לא טוב בהתחלה ובקשו מהם להבליט את זה, שמי שיש לו את הזכות יכול לקבל את ההחזר מקופת חולים.
אורי מקלב: יש 300 מיליון שקל שנמצאים בחוץ כחובות של אנשים, זה לא ייאמן.
עדי קול: אנחנו רוצים שתגיד את ההצהרה שלך לגבי לוד.
<גיא רוטקופף: אני רק רוצה לומר, שיש לי את הפריבילגיה להיות טוב, אבל מי שנושא בעול כל הזמן הוא אייל, שהגיע אלי כבר לפני שנתיים עם הפיילוט של ייודע.
<גיא רוטקופף: עמד על הפיילוט, על הרחבת הפיילוט, על בחינת הפיילוט ואנחנו רואים, שגם בתוצאות של הפיילוט אין לנו חשש.
<גיא רוטקופף: לגבי מירנדה, לגבי הצעת החוק של חברת הכנסת סטרוק, לא נותנים למישהו מכתב ברגע שעוצרים אותו, אבל גם לא ניתן לגבות הודאה מחשוד בלי שהוא הוזהר בכתב וחתם שהוא מבין את האזהרה.
<גיא רוטקופף: זה המצב המשפטי.
<גיא רוטקופף: יתרה מכך, בבית המשפט העליון בישראל יש את מירנדה ישראל, הוא נקרא פסק דין יששכרוב, שקובע, שבהיעדר אזהרה, ניתן לבטל את ההודעה.
<גיא רוטקופף: ישנו גם חוק שחוקקה הכנסת הזו, שמאפשר גם לפתור אדם מאחריות פלילית במקרה שעומדת לו הודעת הגנה מן הצדק.
<גיא רוטקופף: ואחד הטיעונים שלך הגנה מן הצדק היא העובדה שההליך לא היה ראוי ולא אפשר את זה.
<גיא רוטקופף: בעניין לוד, קבלנו את המכתב שלך ואת התשובה הנוספת.
<גיא רוטקופף: אגב, לפעמים התשובה הנוספת גורמת לי להסתכל אחורה על התשובה שלי ולראות אם היא באמת הייתה לא מובנת.
<גיא רוטקופף: כי מה שאמרתי בתשובה שלי היה שאני עושה כל מאמץ להקים את זה בהקדם האפשרי והתשובה שלך הייתה שאנחנו לא מכירים "בהקדם האפשרי", כי אנחנו ועדה נשכנית וכך זה צריך להיות.
<גיא רוטקופף: שרת המשפטים קראה לי לחדרה והעבירה את החשיבות שהיא רואה, גם בהנגשה, גם בחיזוק ה - - - וגם ביישום מהיר של ההחלטה שלנו להקים את אותו מחוז.
<גיא רוטקופף: משרד האוצר בהקשר הזה אתנו יד ביד, הוא רואה צורך בכל הדברים האלה גם בהנגשה הוא רואה יתרון גדול, גם בהרחבה וגם בהקמת המחוז וגם בסיוע להקמתו באופן מהיר.
<גיא רוטקופף: הקושי היה, לא יכולתי להתחייב על מקום, על מועד, כל עוד לא ידעתי באיזה מקום זה יהיה.
<גיא רוטקופף: אני יכול לשים את זה בלוד בחור לא נגיש, שאי אפשר יהיה להגיע אליו אבל אני אגיד שהקמתי את זה.
<גיא רוטקופף: בשבוע שעבר נסעתי ללוד בעצמי, יצאתי מהרכב והסתובבתי ברחובות, הסתובבתי באזור החדש, באזור הישן, ליד בית המשפט.
<גיא רוטקופף: יש מבנים חדשים ומרשימים.
<גיא רוטקופף: אני כבר יכול לומר, שמבין המקומות שמצאתי, ישנו מקום, שיש לו כמה יתרונות, הוא גם נגיש מאד, הוא גם במרכז העיר, בקרבת העירייה, במרחק הליכה של כמה עשרות מטרים מבית המשפט והוא פנוי.
<גיא רוטקופף: בסיוע האוצר אנחנו נמצאים במשא ומתן עם הבעלים של הנכס על מנת לשכור את הנכס, לשפץ אותו ולהתאים אותו.
<גיא רוטקופף: עובדים מתוך היחידה רוצים לעבור לשם בהזזה רוחבית, כך שלא נצטרך את כל העובדים כעובדים חדשים, חלק מהעובדים יעברו גם.
<גיא רוטקופף: קבלתי רוח גבית מהאוצר ואני אתן זמן מעט יותר טוב, כי יש לי התחייבות עד סוף 2014, אנחנו ננסה לעשות את זה כמה שיותר מהר.
<גיא רוטקופף: אנחנו כבר נכנסים למשא ומתן , כבר יוצאים למכרז לשיפוץ בניה והנגשה של המקום ואני מאד מקווה שעד סוף 2014 זה כבר יהיה מוכן.
<גיא רוטקופף: העניין הזה חשוב מאד אני מתכוון לפתח את זה באופן אישי, זה מאד חשוב גם לשרת המשפטים והופנו כל המשאבים של המשרד, גם משאבי אנוש וגם משאבים תקציביים על מנת שהעניין הזה יקום.
<גיא רוטקופף: אני שמח על הבשורה הטובה ואני גם שמח לבשר אותה פה.
שולי מועלם-רפאלי: לפני שאני הולכת אני רוצה להגיד כמה מילים.
שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שהסיפא של הדברים שלך על לוד, הם החשיבות של הסיוע המשפטי.
שולי מועלם-רפאלי: כמי ששוחה בענייני העיר לוד, הייתי שם מורה חיילת לפני 30 שנה והקשר הזה ממשיך, גם בציבור הציוני-דתי יש הרבה אוכלוסייה, נמצא שם הגרעין הגדול ביותר של הציונות הדתית, 500 משפחות, זו באמת עשייה ברוכה.
שולי מועלם-רפאלי: לוד היא הקצה של הדיון הזה, של אנשים קשיי יום אמיתיים, שלא נעזור אם נפרסם באינטרנט, הם צריכים לראות את זה בעיניים, שזה יעבור מפה לאוזן.
שולי מועלם-רפאלי: רמב"ם כותב בתחילת היד החזקה, שזה אחד הספרים המפורסמים שלו, שבדרך כלל אדם, כדי להגיע לאיזון, הוא עושה תנועת מטוטלת קיצונית.
שולי מועלם-רפאלי: החשש הזה שאולי תהיה הצפה ויהיו המון פניות כי אנשים יגידו שיש פה משהו בחינם אז נכנס בשער הזה, אני חושבת שאולי זה יהיה בהתחלה אבל יירגע.
שולי מועלם-רפאלי: בעיני זה נכון מאד לאגם את כל המשאבים.
שולי מועלם-רפאלי: פעם אחר פעם בדיונים, בוועדות השונות, אנחנו רואים שברגע שמגיעים להסכמה, שהיא יותר רחבה ממשרד אחד או יחידה אחת במשרד, זה עובד יותר.
שולי מועלם-רפאלי: כמובן גם שזה חשוב לשרה וחשוב לך, היכולת הזו בסוף לגעת בקצה באדם הנזקק היא מה שנותן לוועדה הזו, לחברי הכנסת, בעיקר החדשים שבינינו, את האור בעיניים להמשיך, עם הרצון האמיתי הזה לגעת בבני אדם בסוף התהליך.
שולי מועלם-רפאלי: המון יישר כוח.
שולי מועלם-רפאלי: אני חייבת להגיד, כמי שמכירה פחות ארגונים אחרים אבל חלק מכירה מקרוב, השיתוף דווקא בנושאים האלה ובנושאים אחרים, עם הארגונים האזרחיים הוא דבר גדול ומשמעותי ואני מברכת גם על השולחן העגול שנוצר פה בגלל זה.
<גיא רוטקופף: בגילוי נאות, באתי משם.
<רן מלמד: מעבר לשולחן העגול, שאני מאד מברך עליו, אפשר אולי להרחיב אותו ולעשות אותו בשיתוף עם משרד הממשלה השונים.
<רן מלמד: במשרד הרווחה יש קו חם שנקרא 118, שאם הוא יכול היה להשתתף - - -
עדי קול: אל תכניס אותו, אני נאבקת על קיומו ועל עבודתו, אני רוצה שהוא יעבוד יותר טוב.
<רן מלמד: זה יכול לשפר אותו.
<רן מלמד: כמו כן, נציגים של משרד התמ"ת שמטפלים באוכלוסיות מיוחדות, חרדים, מיעוטים, חד-הוריות, משרד הכלכלה של שירות התעסוקה והביטוח הלאומי שמטפלים באוכלוסיות המאד מוחלשות, להם יכול להיות אינפוט, שיחד, המידע יעבור לכולם כמו שצריך.
<גיא רוטקופף: ההצעה התקבלה.
<גיא רוטקופף: בישיבה הראשונה אני אעביר לכולם ונראה איך אנחנו עובדים.
<גיא רוטקופף: אנחנו רוצים למצוא כרגע פתרון קונקרטי.
<גיא רוטקופף: דבר נוסף שאני רוצה לומר, התפיסה שלנו לגבי ביקורת ובקרה היא מאד חיובית.
<גיא רוטקופף: אנחנו לא חוששים מביקורת, אנחנו לא בורחים מביקורת, להפך, אנחנו רוצים לקבל ביקרות ורואים בוועדה הזו ועדה שיש לה מטרה משותפת לתפקיד שלנו כי התפקיד שלנו במשרד המשפטים הוא אחד, בכל הכובעים, גם בכובע של היועץ המשפטי וגם בפרקליטות המדינה, אנחנו משרתי ציבור.
<גיא רוטקופף: אנחנו רואים את עצמנו כמשרתי ציבור.
<גיא רוטקופף: אני מודה לכם על ההזמנה, אני אבוא בכל פעם שאוזמן.
<גיא רוטקופף: אנחנו רואים גם צורך לפנות לאזרחים ולומר שיפנו אם יש בעיות.
<גיא רוטקופף: באמצעות הבעיות הללו אנחנו משתפרים.
<גיא רוטקופף: באנו לשירות הציבורי, בין היתר כי ידענו שלא נקבל רק מחמאות, נקבל גם ביקורת.
<גיא רוטקופף: מי שחושש מזה, שלא יבוא לשירות הציבורי.
<גיא רוטקופף: בדרך הזו אנחנו משתפרים.
<גיא רוטקופף: רציתי להודות לך על ההזדמנות, גם לבשר את הבשורות הטובות, גם להסביר את הקשיים, שלא נוכל לעשות הכול ברגע ולפתור את כל הבעיות, אבל לפחות להראות לציבור, שאנחנו עושים כל מאמץ כדי לעמוד לרשותו.
עדי קול: אנחנו תקופה קצרה בוועדה ביחד, אבל אין ספק שזו הייתה אחת הפגישות המוצלחות.
עדי קול: הגישה שלך מבורכת ואני מאד שמחה שיצא לנו לשמוע אותך כאן וגם לשתף פעולה כי אני חושבת שגם הוועדה יכולה לשמש כלי.
עדי קול: כמובן שנמשיך במעקב, אמרנו נשכני, אם דברנו על אמצע 2014, זה יוצא בערך בתחילת המושב הבא, כדי לראות שלוד מתקדמת וכדי שנוכל ללוות את התהליך ולפתור בעיות, אם ייווצרו.
עדי קול: נשמח גם לצאת לשטח ואולי לעשות את הדיון הבא בלוד, ואם נוכל גם לגזור סרט, מה טוב.
עדי קול: אנחנו מודים לך על הגישה, על שיתוף הפעולה ועל הנכונות.
עדי קול: מהניסיון שלי עם משרד המשפטים הוא היה תמיד פתוח ועם ניסיון לראות את האדם במרכז וזה מאד משמעותי.
עדי קול: באמת המטרה היא לראות אתה אוכלוסיות שאף אחד אחר לא רואה אותם, זה התפקיד של הוועדה הזו וזה התפקיד של הסיוע המשפטי ואנחנו יודעים הוא עושה את זה.
עדי קול: אנחנו מודים לאייל על המאמץ, על העבודה הקשה.
עדי קול: לקחת את האתגר הזה, עם כמות התיקים, כמות הפניות וגם כמות התסכול.
עדי קול: הרבה פעמים אנשים מתוסכלים כי הם מתמודדים עם סיטואציה מול בית המשפט והתפקיד שלכם לרכך, לעדן ולהכיל בהרבה מקרים וזה לא פשוט.
עדי קול: אתם רואים שיש כתובת לבעיות ונשמח להמשיך ולשתף פעולה.
<גיא רוטקופף: תודה רבה.
<רן מלמד: מגיעה לכם גם תודה ובעיקר לאייל, על המסלול שפתחתם למזונות.
<רן מלמד: אני לא יודע כמה מהציבור נחשף אליו, אני נחשפתי אליו רק לאחרונה.
<רן מלמד: הם גובים כסף לנשים שזכאיות למזונות, קבלתי תשובות נהדרות וזה משנה חיים של אנשים.
<אייל גלובוס: זה סדר גודל של 1,000 שיחות ביום.