GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מנחם וגשל: אבל, וכאן, גברתי יושבת ראש הוועדה, אני מבקש לומר באופן מאוד ברור, אני, ואני כבר ותיק מאוד במשרד הרווחה, ואני עסקתי כמעט בכל האוכלוסיות של המשרד, אני ניהלתי אגפים שונים, כולל את האגף למוגבלות שכלית, כשאני נוגע באוכלוסיות המיוחדות כולן אני נוגע בהן בחרדת קודש, מפני שיש הבדל מהותי.
<מנחם וגשל: כי מי שחושב ששירות לאומי של אוכלוסיות רגילות - - - הבנות שלי, בניגוד לשר שלום, שירתו בצבא, אבל אם היו עושות בשירות לאומי זה היה בשבילי אותו דבר, זה לא רלוונטי כרגע, הן יודעות להסתדר, הן יודעות לשמור על עצמן, אני מקווה שכך חינכנו אותן, אבל כשאתה מדבר על האוכלוסיות המיוחדות, אלה אוכלוסיות שצריך לתת להן תשומה מיוחדת בזמן שירותם.
<מנחם וגשל: תשומה מיוחדת ברמת ההשגחה, תשומה מיוחדת ברמת הסטנדרטים שהמדינה קובעת לגבי צורת השירות שלהם, תשומה מיוחדת בקשר לכל נושא הבקרה על איך האוכלוסיות האלה מתפקדות ותשומה מיוחדת שמנצלת את המנוף הזה של השירות הלאומי כמנוף להכנסתם למעגל החיים.
עדי קול: שאלה מקצועית, האם אתה היית מעדיף לתת פחות מעטפת ליותר אנשים, או כל המעטפת, בידיעה שאתה נותן לפחות אנשים?
<מנחם וגשל: אני אתן לך תיכף תשובה לזה, כי בעניין הזה אני רוצה להשלים, שלא להגיד שאני חלוק, את הדברים שאמר שר שלום.
<מנחם וגשל: אני רק אומר לך משפט בעניין הזה.
<מנחם וגשל: לכן כיוון שכך, אנחנו קבענו שצריכות להיות שתי מעטפות.
<מנחם וגשל: מה זה המעטפת הממשלתית?
<מנחם וגשל: המעטפת הממשלתית, שדרך אגב עשו בה אקוויוולנטי בקצבה שנותן הביטוח הלאומי לגבי אוכלוסיות שזכאיות לזה, נערות במצוקה ונוער מנותק לא זכאים לקצבה, אז אנחנו כמשרד השלמנו את הסכום הזה.
<מנחם וגשל: המעטפת הממשלתית אומרת שאם במכרז מנהלת השירות הלאומי, לגבי האוכלוסיות הרגילות יש רכז לכל 70 ילדים, לאוכלוסיות האלה יש רכז לכל35 ילדים, כי, אני אומר עוד פעם, הם צריכים השגחה יותר צמודה ויותר מדויקת.
<מנחם וגשל: הכי נוח לי להדגים את זה על נערות במצוקה, כי זה הכי פחות טעון, אבל נערה במצוקה, אני אפילו לא יכול לחשוב על הרעיון, כשאני לוקח נערה שהייתה נערה במצוקה, שהגיעה למצב טוב יותר, מצב שהיא יכולה כרגע לשרת ואני שולח אותה לאיזה עיירת פיתוח בלי השגחה מתאימה ואחר כך קורה שם מה שקורה ואחר כך יבואו ההורים אליי ויגידו לי 'אדון וגשל היקר, הצלחתם לשקם את הבת שלי עד גיל 18, בגיל18 שלחתם אותה לשם בלי השגחה, תראו מה קרה שם'.
<מנחם וגשל: כיוון שאני מספיק מומחה בשביל לדעת שזה יכול לקרות מהר מאוד, העניין הזה, אמרנו שצריכים מעטפת ממשלתית שתיתן יותר השגחה, יותר קשר עם הבית, כדי לקשר את הבית עם האוכלוסיות האלה.
<מנחם וגשל: מה לעשות, לא מעט מהאוכלוסיות המיוחדות, קורה, זה לא קורה לאף אחד שיושב פה באולם, אבל קורה שההורים שמחים שהם התרחקו וכרגע יש מ ששומר עליהם, לא הם.
<מנחם וגשל: צריך לקשור את הבית, יותר השגחה במקום העבודה שהם עושים, במקום השירות שלהם, לראות איך השירות מתנהל.
<מנחם וגשל: אבל זה חלק אחד.
<מנחם וגשל: החלק השני זה איך אתה מנצל את ההזדמנות לחיים, וכאן השארנו את הקרנות, קרן גנדיר, קרן ההזדמנויות מטעם קרן גנדיר, ביחד שתי הקרנות, ואנחנו גייסנו כאן כסף ואני מקווה שאנחנו נצליח בעתיד לגייס עוד גופים, או שהקרנות האלה יצליחו לגייס יותר כסף, כדי שנצליח לתת לאוכלוסייה הזאת גם שיפור של תנאי השירות.
<מנחם וגשל: אל תשכחו שבהרבה מאוד מקרים ילד עם מוגבלות שכלית התפתחותית עד גיל 18 נחשב לילד עם פיגור וההתייחסות אליו הייתה כילד עם פיגור.
<מנחם וגשל: אם הוא משרת בשירות לאומי, למה שהוא לא יוכל ללכת בפעם הראשונה בחייו לקונצרט?
<מנחם וגשל: למה שהוא לא יוכל ללכת לחוויות שמעשירות אותו?
<מנחם וגשל: למה שילדה, עם מוגבלות שכלית, שמשרתת היום במעון לילדים עם מוגבלות שכלית כמטפלת, לא תעבור קורס מטפלות בזמן שירותה כדי שכשהיא גומרת את השירות הלאומי היא תוכל להמשיך לעבוד במקום הזה כמטפלת.
<מנחם וגשל: לצורך העניין הזה גייסנו את הקרנות.
<מנחם וגשל: ההבחנה היא מאוד ברורה, המעטפת הממשלתית מיועדת לתת יותר השגחה, להבטיח שהשירות יהיה איכותי, הקרנות לוקחות על עצמן לתת כלים לאוכלוסייה הזאת לעתיד, שהאוכלוסייה הזאת בעתיד תוכל לצאת לחברה עם מטען טוב יותר שיאפשר את ההשתלבות שלהם.
<מנחם וגשל: עכשיו לשאלתך.
<מנחם וגשל: אני אתחיל עם מה שאמר שר שלום קודם עם הנושא של שנת שירות אחת.
<מנחם וגשל: או לא, אני אתחיל קודם עם תקני החוץ.
<מנחם וגשל: לא עולה על דעתי, למרות שאני מבין את השיקול, ואני לא בטוח שאם אני הייתי צריך לקבל החלטה ניהולית הייתי מקבל החלטה אחרת, אבל כרגע הייתי רוצה ללכת לשיקול המקצועי, לא עולה על דעתי שנערה במצוקה שחוותה בבית שלה גילוי עריות במשך שנים, שהצלחנו בעמל רב לשקם אותה, הסיכוי היחיד שלה לשרת יהיה אם אנחנו נכניס אותה הביתה לאבא שלה.
<מנחם וגשל: זה לא יכול להיות.
<מנחם וגשל: זה נוגד את השכל.
<מנחם וגשל: זה אומר שהילדה הזאת, אם לא יהיה תקן חוץ, פסלנו אותה מלשרת שירות לאומי.
<מנחם וגשל: זה לא פוסל את מה שאמר שר שלום, שחשוב מאוד גם לתת יותר תקנים וליותר אנשים את ההזדמנות, אבל זה לא אחד במקום השני, זה אחד ליד השני.
<מנחם וגשל: הדבר השני זה הנושא שאמר קודם שר שלום, עם האוכלוסיות של ילדים בסיכון.
<מנחם וגשל: בניגוד לנוער מנותק ונערות במצוקה, לאותה אוכלוסייה אנחנו כמשרד העמדנו את אותו סכום כסף שווה כסף לתקנים, זה לא משנה, זה התקנים שאמרתי שהעברתי אותם, אבל כדי להבטיח את המעטפת הממשלתית, אין היום מעטפת ממשלתית לילדים בסיכון.
<מנחם וגשל: אחת משתיים, אם הילדים בסיכון הם ילדים בסיכון הם זקוקים למעטפת שהיא יותר השגחה, הם זקוקים למעטפת שמישהו יראה איך הם מתקדמים, הם זקוקים למעטפת הציבורית שתבטיח את חייהם בעתיד ולכן אני אמרתי לוועדת ההיגוי, ונקבעה לי פגישה עם שר החינוך ואני הולך לשכנע את שר החינוך בעניין הזה ולומר לו שכל ועדת ההיגוי בנויה על הסכמות בין משרדי הממשלה ומנהלת השירות הלאומי.
<מנחם וגשל: זה מוועדת ההיגוי, הכול אנחנו עושים בהסכמה.
<מנחם וגשל: אמר שר שלום ובצדק אמר, לא יכול להיות מצב שבו ילד עם מוגבלות שכלית ישרת מבלי שהאגף למוגבלות שכלית נתן את אישורו שהילד הזה אכן מוכר כילד עם מוגבלות שכלית.
<מנחם וגשל: זה לא משנה אם הוא במשרד הרווחה או במשרד החינוך, אבל הוא צריך שיהיה לו את האישור שהוא ילד עם מוגבלות שכלית.
<מנחם וגשל: לא יהיה מצב שילד בסיכון, מתוך התקנים של משרד החינוך, יופנה לשירות מבלי שמשרד החינוך ייתן את אישורו לעניין הזה.
<מנחם וגשל: יתרה מזאת אני אומר, כל הבקרה המקצועית, בעצה אחת עם המנהל, את הבקרה הניהולית על השירות עושה מנהלת השירות הלאומי, להבטיח שיש תקנים, שהתקנים מאוישים, שכל הסיפור עובד.
<מנחם וגשל: את הבקרה המקצועית עושים משרדי ממשלה.
<מנחם וגשל: משרד הרווחה, כל אגף בו יעשה את הבקרה, משרד הבריאות, בנושא של נכי נפש, עושה את הבקרה על נכי נפש.
<מנחם וגשל: העברתי למרכז המידע את הנוהל שאנחנו קבענו אותו, הנוהל מגדיר בדיוק את נושא הבקרה.
<מנחם וגשל: כנ"ל ייעשה גם על ידי משרד החינוך.
<מנחם וגשל: אין היגיון לקחת אוכלוסייה מהאוכלוסיות המיוחדות ולא להכניס אותה תחת המטרייה של אותה ועדת היגוי מבחינת הראייה הלאומית.
<מנחם וגשל: ואני אסכם בזה, הרי המעבר מילד לסיכון לילד מנותק, צריך להיות בעל מקצוע מאוד מאוד ותיק בשביל לדעת איפה נעשה המעבר.
<מנחם וגשל: זה מעבר תהליכי.
<מנחם וגשל: לכן אני חושב שילדים בסיכון ונוער מנותק ונערות במצוקה וכל האוכלוסייה של בעלי צרכים מיוחדים צריכים להיות תחת אותה מטרייה מקצועית, שבה יושבים כל המשרדים.
<מנחם וגשל: לא קיבלנו אף החלטה, גזרנו על עצמנו שכל ההחלטות מתקבלות פה אחד, אנחנו לא מצביעים, אנחנו מקבלים את ההחלטות פה אחד, הן מחייבות את המשרדים, הן מחייבות את מנהלת השירות הלאומי ונדמה לי שזו הדרך היותר נכונה לקדם את כל הסיפור.
עדי קול: קודם הסתכלתי באייפון, בדרך כלל אני לא עושה את זה בישיבות, זה משרד החינוך.
<מנחם וגשל: מה שלחו לך?
עדי קול: כל מיני הודעות לגבי זה שיעלו דרישות בוועדה לגבי משרד החינוך ושאני אדע מראש.
עדי קול: אז קיבלתי כבר כל מיני הודעות מלמעלה.
<שר שלום ג'רבי: דוד כבר שלח אס.
<שר שלום ג'רבי: אמ.
<שר שלום ג'רבי: אס לשם, אולי הם החזירו אלייך.
עדי קול: אנחנו מיד נפנה אליך.
עדי קול: אני חושבת שמי שהיה פה בדיון הקודם יודע, אני מגיעה משנים של עיסוק עם נוער בסיכון ונוער מנותק והגעתי מתוך המקום הזה, ואני מכירה את האוכלוסיות בעלי המוגבלויות ויש לי חשש מאוד גדול לגבי משרד החינוך, שהאוכלוסייה של נוער בסיכון תידחק לפינה לטובת בעלי המוגבלויות ובכלל ברגע שזה יעבור לניהול עצמאי, כל הידע והתהליכים ובאמת ההסכמות ייעלמו ואני אשמח לשמוע מאיפה הגיעה הדרישה הזאת.
עדי קול: וגם ה-100 תקנים.
עדי קול: אנחנו קראנו למשרדי הממשלה להקצות לפחות 10% מהתקנים להם ו-100 תקנים זה לא 10% מהתקנים שלכם, לכם יש הכי הרבה תקנים.
עדי קול: זה משהו שאני אישית לא הצלחתי מול משרד החינוך.
<דוד פלבר: ראשית, נוח לי להתחיל בדברים שכן עובדים בשיתוף פעולה עם המנהלת, מבחינת מתכונת ההפעלה.
<דוד פלבר: למשל שאלת על המגזר הערבי, אז באמת התקנים שאנחנו מייעדים למגזר הערבי, לא משנה היקפם, מאוגמים בתוך המנהלת.
<דוד פלבר: אנחנו מעבירים אליה את התקציב, מעבירים אליה את האחריות - - -
עדי קול: דווקא שהתחלת בזה, אז אתם מאמינים של המנהלת בזה, אבל לא מאמינים ביכולת שלהם לנהל את האוכלוסיות המיוחדות?
<דוד פלבר: אני מראה שכשזה ניתן אנחנו עושים את זה אפילו בשמחה והמשאב הוא גם שם.
<דוד פלבר: אנחנו קובעים בשיתוף איתם את הצרכים של מערכת החינוך, התקנים מופעלים בידי המנהלת, לצורך אותם גופים מוכרים ומה שמוקצה מתוך המאגר למערכת החינוך אנחנו עושים את סדרי העדיפויות בתוך מערכת החינוך, היכן ישרתו אותם מתנדבים מתוך הפול שמנוהל על ידי המנהלת.
<דוד פלבר: בעצם הכוונה הייתה שפה יהיה אותו דבר.
<דוד פלבר: השוני בין שני המקרים זה שכפי שווגשל אמר בסוף דבריו, יש כאן איזה רצף.
<דוד פלבר: כלומר בעלי המוגבלויות זה לא הגדרה של דבר יחידאי, אלא גם בבעלי המוגבלויות וגם בנערות או נערים בסיכון, זה ספקטרום שלם.
<דוד פלבר: הוועדה התייחסה לנקודות מסוימות על גבי הרצף.
<דוד פלבר: נניח שהנורמה זה 120, סתם אני אומר, הם יתייחסו לאלה שהם בין 80 ל-100, ומשרד החינוך - - -
עדי קול: זה אומר שמה?
<דוד פלבר: סתם אני אומר, תיקחי איזה שהוא רצף.
<דוד פלבר: תיקחי IQ, נניח שהנורמה זה 120, הם אומרים 'אנחנו מטפלים בין 80 ל-100', המשרד אומר, רגע, יש כאן חלק שהם בין 100 ל-120, הם לא ייכנסו בהגדרות של הרווחה, משום שהן לא אוכלוסיות עד כדי כך פגועות, אבל מערכת החינוך כן מטפלת, במסגרת האגף לחינוך מיוחד, גם בנקודות אחרות על גבי הרצף שרוצים לתת להם מענה.
<דוד פלבר: זאת הסיבה שהמשרד כרגע שוקל, האם להיכנס לתוך הפול, או להישאר חלקית, להקצות תקנים - - -
עדי קול: זה גם מצדיק את החשש שלי לגבי - - - קודם כל דיברנו על הסכמות ואני מניחה ש - - -
<מנחם וגשל: רק אני רוצה, דוד.
<מנחם וגשל: עד היום מה שאתה אומר היה נכון, בהנחה שמשרד החינוך נכנס עם הילדים בסיכון לתוך העניין, אנחנו נרחיב את הספקטרום של ההתייחסות.
<דוד פלבר: מצוין.
<דוד פלבר: אז עכשיו - - -
<ידעיה לוין: אבל יש גם צעירים עם מוגבלות, עובדים עם 40%, יש פחות מ-40% שאין להם מענה.
<מנחם וגשל: אתה צודק, משרד החינוך נותן מענה לפחות מ-40%.
<שר שלום ג'רבי: אבל מה זה קשור לעצם העניין?
<שר שלום ג'רבי: מה שמנחם אומר, הוא אומר דבר מאוד פשוט, משרד החינוך החליט, נניח הוא מחליט, לעבוד על בין 20% ל-40%, אז יש ועדה מקצועית שמשרד החינוך שותף לה, שאין שום בעיה.
<שר שלום ג'רבי: מנחם, ככלל אני בא ואני תמיד אומר, ואתם יודעים את דעתי, המשרד שמממן הוא זה שמחליט איך איפה וכיצד.
<שר שלום ג'רבי: לצורך העניין, אם משרד החינוך בא ואומר שהוא מוכן לתת, אבל הוא רוצה להתייחס לאוכלוסייה של נכות מ-20% עד 40%, מאה אחוז, תביא את ה-100 תקנים שלך, תושיב אותם בוועדה שאתה חבר בה, אתה, כמשרד החינוך, חס וחלילה אין לי שום דבר אליך, רק טוב, אבל שמשרד החינוך יבוא, תשבו יחד עם אנשי המקצוע ותקבלו גם את ההחלטה.
<שר שלום ג'רבי: זה לא שאמרנו שאנחנו מקבלים וסוגרים את הדלת, להיפך.
<שר שלום ג'רבי: אני גם קורא למשרדים נוספים, כל משרד נוסף שירצה לתת תקנים - - - אגב, את דעתי הלא מקצועית, דעתי רק מחוכמת החיים, שהרבה יותר קל לשקם מישהו עם אחוז נכות הרבה יותר קלה כדי להכניס אותו למסלול נורמטיבי מאשר מישהו שהוא ב-40%, אבל יש כאן אנשי מקצוע שקיבלו החלטות, ואני מקבל את דעתם של אנשי המקצוע, אבל אני גם מברך גם את משרד החינוך, אם זו האוכלוסייה.
<שר שלום ג'רבי: להיפך, יותר מזה, אני בא ואני אומר למשרד החינוך, אני מוכן להיות שותף.
<שר שלום ג'רבי: אני מוכן לשים גם כסף של מנהלת, שאין לי, אבל יהיה לי בעזרת ה', שבואו נתייחס גם לתקנים לאוכלוסייה עם אחוזים יותר נמוכים.
<שר שלום ג'רבי: אבל בואו נכניס את זה לוועדה הזאת, שכבר ישבה כאן.
<שר שלום ג'רבי: יש משהו מקצועי, שהוא יותר נכון.
<שר שלום ג'רבי: אני חושב שאז אין לי ספק שמשרד החינוך יסכים.
<דוד פלבר: קודם כל אתם יודעים שההסכמות לא ייגמרו ברגע זה, אבל על גבי אותו רצף אנחנו רוצים כן לתת מענה גם לאוכלוסיות שכרגע לא מוגדרות.
<דוד פלבר: זה מה שנעשה כבר עכשיו.
<דוד פלבר: שאלת על מספרים, זה 100 לבעלי צרכים מיוחדים, זה 100 לנערים ונערות בסיכון ועל גבי זה יש - - -
עדי קול: אבל מתוך כמה תקנים?
עדי קול: 3,000?
עדי קול: זה לא 10%.
<דוד פלבר: רגע, 100 של בעלי צרכים מיוחדים ו-100 של נערים ונערות בסיכון והאוצר משלים עוד 100 על כל אחד מהם, זה 400, ועל 3,500 זה כן מגיע ל-10%.
<שר שלום ג'רבי: אני כבר אומר, שזה שהאוצר מוסיף עוד 100 או 200 תקנים, זה לא נכנס למשרד החינוך.
<שר שלום ג'רבי: האוצר בא ואומר, תשמע, אני מוכן להקצות מול משרד החינוך עוד 100 או 200 תקנים, אבל את ה-100 או 200 תקנים להכניס לפול של הוועדה כאן, של מנהלת השירות האזרחי לאומי, מתוך תקווה שגם משרד החינוך יכניס.
<שר שלום ג'רבי: אבל ה-100-200 תקנים שנותנים זה לא מהפול של משרד החינוך, זה 200 תקנים נוספים שאותם לא צריכים להחשיב ב-10%, אם מקבלים החלטה של 10%.
<שר שלום ג'רבי: יכולים גם לקבל החלטה אחרת.
עדי קול: אני אחדד את זה.
עדי קול: כשהקריאה שלנו יצאה מפה, יצאה אמירה ממשרד האוצר, שהמשרד שיסכים להוסיף תקנים משרד האוצר ייתן על כל תקן שהמשרד ייתן תקן משלו.
עדי קול: זאת אומרת שאם אתם נותנים 100 - - -
<דוד פלבר: אנחנו נותנים 200 כרגע.
עדי קול: אז 200, אבל 200 זה לא 10%.
<דוד פלבר: והם מקבלים עוד 200, אז זה כבר עבר את ה-10%.
<דוד פלבר: לא, זה לא נספר, אתם מתחילים כאילו איתנו היום.
<דוד פלבר: כבר יש לנו היום פרויקטים עם נערות עולות מאתיופיה - - -
עדי קול: כמה?
<דוד פלבר: יש לנו כבר היום למעלה מ-100 תקנים בפרויקטים שונים.
<דוד פלבר: יש לנו 30 במשלבים, למשל.
<דוד פלבר: זה מוגדר בכל ההגדרות, גם של משרד הרווחה.
<דוד פלבר: יש לנו למעלה מ-100 נערות אתיופיות, קליטת עלייה בפרויקטים שונים, לא משנה השמות שלהם, אבל זו ממש אותה אוכלוסייה, כלומר אנחנו כבר היום בסדר גודל של 150 תקנים, אז רק אם אנחנו מוסיפים את ה-200 על ה-150 אנחנו כבר ב-350, גם בלי מאטצ'ינג, ואם המאטצ'ינג יילך לאיפה שיילך אנחנו מגיעים ל-10% בכל מקרה.
עדי קול: כל התקנים שלכם מאוישים?
עדי קול: טוב, אנחנו תיכף נמשיך.
עדי קול: אני רק אתן לכם סקירה קצרה של התשובות שאנחנו קיבלנו ואני אבקש מהמשרדים שנמצאים כאן להגיב.
עדי קול: משרד הרווחה דיברו על זה שהם העבירו 50 תקנים למנהלת עבור אוכלוסיות בעלות צרכים מיוחדים ועוד 15 תקנים לנערות במצוקה, סך הכול 65 תקנים, שהם 16% מתקני המשרד.
עדי קול: אני שמה את זה כדי שנראה אם זה מאויש, עבר, קרה, ושנוכל לדרוש מהאוצר את המאטצ'ינג שלו.
עדי קול: המוסד לביטוח לאומי דיבר על פרויקט שילובים והם רוצים להרחיב אותו, אבל הם לא נקבו במספר.
עדי קול: שירותי בריאות כללית הודיעו שהם מעוניינים להיות שותפים בקליטת נוער בסיכון ובעלי צרכים מיוחדים.
עדי קול: יש כאן נציגים, אנחנו נשמח.
עדי קול: שרת המשפטים אמרה שיש להם 10 תקנים לבנות ובני שירות לאומי בעלי מוגבלויות והם רוצים להגדיל בשנה הקרובה.
עדי קול: גם הם לא נקבו במספר, אני אשמח אם יש פה נציג.
עדי קול: מנכ"ל משרד הבריאות הודיע שהוא מוכן לממן את התוספת לאוכלוסיות האלה, ללא תלות בתקנים.
עדי קול: הגדרה של 10% לא אפשרית, הוא אומר שמתנדבי השירות עובדים כמתאמי רפואה ויש קושי להגדיר אותם.
עדי קול: אני אשמח לשמוע יותר.
עדי קול: שרת הקליטה אמרה שחסרים לה דוברי שפות ויש לה 20 תקנים, והיא מאוד רוצה לצאת למכרז שיקרא לדוברי שפות מהאוכלוסיות המיוחדות שיצטרפו.
עדי קול: היא הולכת לעשות את זה בקרוב, היא קוראת לגופים המוכרים להשתתף במכרז.
עדי קול: המשרד לאזרחים ותיקים דיבר על זה שמאוד קשה לשלב אוכלוסיות מיוחדות בשירות הלאומי עם הקשישים.
עדי קול: הם רוצים לדבר אולי על מעטפת שתאפשר את זה.
עדי קול: כל זה בנוסף לרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, שנענתה מיד להקצות 10% מהתקנים, התשובה החיובית המוחלטת היחידה.
עדי קול: יש כאן מישהו מהרשות?
עדי קול: כבוד.
עדי קול: קודם כל תודה רבה, המשרד היחיד שאמר את זה באופן נחרץ ואנחנו מודים לכם על כך.
<טל אלמוג: אנחנו בהחלט נשמח לגייס בעלי צרכים מיוחדים.
<טל אלמוג: מנהלת השירות האזרחי שותפה מאוד נאמנה ועיקרית בפעילות שלנו ואנחנו נעזרים בהם גם מבחינת מימון בתקנים הקיימים.
<טל אלמוג: יש לנו כ-60 תקנים מהמגזר הערבי ואנחנו מפנים אותם, בצפון בעיקר.
<טל אלמוג: 28 תקנים נוספים עומדים להיכנס החודש במגזר הבדואי, בדרום, שזה הישג מבחינתנו.
<טל אלמוג: אנחנו נשמח לגייס בעלי צרכים מיוחדים, רק שהמגבלה היחידה שאנחנו מציבים, שאלה יהיו בעלי צרכים מיוחדים שהם בעלי נכויות פיזיות או נוער בסיכון, מהסיבה הפשוטה שאנחנו עוסקים בחינוך להצלת חיים והיכולות הקוגניטיביות מאוד חשובות בהיבט הזה, גם ההכשרה שלנו היא מאוד ארוכה וקשה, גם במגזר הערבי חלק פרשו במהלך ההכשרה, כי יש לנו דרישות גבוהות.
<טל אלמוג: אנחנו מכניסים אותם ללמד, ממש ללמד, כיצד להישמר בדרכים ולכן חשוב לנו שמבחינה קוגניטיביים תהיה להם היכולת לעשות את זה.
<טל אלמוג: מבחינת מימון, אני מניחה שאנחנו נגיע להסכמות עם מנהלת השירות האזרחי.
<שר שלום ג'רבי: המנכ"ל שלך נתן אוקיי.
<טל אלמוג: אם המנכ"ל שלי נתן אוקיי אז אני בהחלט עומדת מאחוריו.
<גלית שאול: אני דר' גלית שאול, מנהלת תחום התמחות במשרד הרווחה.
<גלית שאול: אנחנו בתחום ההתנדבות בעצם מתכללים את עבודת העובדים המקצועיים שעוסקים בהשמת בני נוער מתנדבים בשירות הלאומי של בעלי צרכים מיוחדים אצלנו במשרד.
<גלית שאול: מבחינת המשרד, ונמצאות איתי כאן נציגות ומפקחות בנושאים האחרים, כל גוף אחראי על התכנים המקצועיים, אבל אני הגורם המתכלל שעוסק בראייה יותר מערכתית של השירות הלאומי.
<גלית שאול: מבחינתנו כמובן, ואני חושבת שמנחם הציג את זה בראשית דבריו, הסכומים הועברו והם נמצאים כחלק מהמעטפת של נערות במצוקה במשרד, כך שאני חושבת שבמספר התקנים של משרד הרווחה והחלק היחסי שלנו, תפקידנו, בהחלט הוא שם.
<ברוריה נחמיאס: במוסד לביטוח לאומי מעסיקים דרך משלבים, יש לנו נערות בסיכון פלוס נוער בסיכון.
<ברוריה נחמיאס: הגענו כבר ל-24 מתנדבים.
<ברוריה נחמיאס: סך הכול יש לנו 170 תקנים של שירות לאומי.
<ברוריה נחמיאס: מעבר לכך אנחנו מעסיקים 35 מתנדבים, זה לא מתנדבים אלא דרך המשקם, שזה במסגרת שממומנת על ידינו.
<ברוריה נחמיאס: ואנחנו שמחים לקבל עוד, ממה שיוצע לנו.
<משה פילצ'ק: אני כאן מההיבט של התקנים, אבל חסר לי את החלק המוסף של ההתחייבות או הרצון שלנו לקלוט, אני צריך לבדוק את זה, אני לא יכול לתת תשובה כרגע.
עדי קול: אנחנו קיבלנו את ההתחייבות ואת הרצון ואנחנו מאוד נשמח לקבל תשובה קונקרטית.
עדי קול: משרד המשפטים?
<איה דביר: אני נמצאת פה, אבל לא בכובע של תקינה ולדעת מה הייתה עמדת הנהלת המשרד.
עדי קול: אוקיי, אז אנחנו גם נדרוש את התשובה מהמשרד.
עדי קול: משרד הבריאות?
עדי קול: אני זוכרת שבפעם שעברה אמרת שיש לך תקנים ואת לא מצליחה לאייש אותם.
<ענת לייכטר: לא.
עדי קול: אז טעות שלי.
<ענת לייכטר: הדבר שכן אמרתי ואני הולכת לחזור עליו, שאנחנו מפעילים אנשים עם צרכים מיוחדים פעמיים, פעם אחת זה הקצאה של 150 תקנים של נפגעי נפש, וזו הקצאת תקציב שעובר למנהלת והמנהלת היא זו שמנהלת אותו.
<ענת לייכטר: הפעם השנייה זה בבתי חולים שקולטים מתנדבים עם צרכים מיוחדים.
<ענת לייכטר: כרגע זה ללא עלות כי בעצם זה דרך המנהלת, אבל הייתה התחייבות במתווה פרי לעוד 100 תקנים של אנשים עם צרכים מיוחדים ונוער בסיכון ו-100 תקנים נוספים שיושתו על בתי החולים.
<קריאה: אתם עוברים את ה-10%.
<ענת לייכטר: עברנו בגדול.
<ענת לייכטר: הם יושתו על בתי החולים, אז איך זה יהיה בפועל, עדיין לא סגור.
<ענת לייכטר: לגבי בעצם מי מגיע לבתי חולים, או מה עושים עם נכי הנפש אחרי שהתקנים האלה מוסדרים, אנחנו בעצם תופרים לכל אחד חליפה, ואז יוחלט לגבי ה-150 תקנים האלה הנציגים שלנו מבריאות הנפש, באמצעות סל שיקום, מסדירים לכל אחד את מקום השירות שלו בהתאם ליכולות שלו, לרצונות, לכישורים וכיוצא בזה.
<ענת לייכטר: מה שאמרת על מתאמי רפואה, אמרת את המשפט נורא מהר, אז לא כל כך קלטתי.
עדי קול: כל המשפטים שלי נאמרים נורא מהר.
<ענת לייכטר: אבל את זה רציתי לקלוט.
<ענת לייכטר: אז רק אם תגידי לי מה אמרת, כדי שאני אוכל לענות לשאלות.
עדי קול: כתוב היה לנו, 'שרת הבריאות הודיעה כי הוא מוכן לממן את התוספת לאוכלוסיות אלה ללא תלות בתקנים.
עדי קול: ההגדרה של 10% איננה אפשרית במערכת הבריאות.
עדי קול: מתנדבי השירות עובדים כמתאמי רפואה במוסדות הרפואיים'.
<ענת לייכטר: מתאמי רפואה זה סיפור אחר, זו הגדרה אחרת.
עדי קול: משרד הקליטה נמצא כאן?
<דודי ספנוב: בהמשך לתשובת השרה בדצמבר-ינואר אנחנו יוצאים למכרז.
<דודי ספנוב: אצלנו יש לנו 35 בני שירות לאומי בכל הארץ והם בעיקר עובדים במרחבים ומקבלים קהל ומתרגמים גם שפות, לכן השפה מאוד חשובה לנו, בעיקר צרפתית וספרדית.
<דודי ספנוב: אין לנו בעיה ואנחנו גם נשמח לקבל כמה בני שירות לאומי שכמובן יש להם כמה שפות, כי אנחנו מוגבלים לפי התקשי"ר לא לקבל בני שירות לעבודה אדמיניסטרטיבית.
<חלי ברכה: גם אנחנו קיבלנו פנייה מיושבת הראש וכמובן שמנהל בתי המשפט ענה בכתובים.
<חלי ברכה: אם את רוצה, יש לנו כאן את המכתב.
<חלי ברכה: במערכת בתי המשפט יש 117 תקנים של בנות שירות.
<חלי ברכה: כמובן שכעניין של מדיניות ומבחינה ערכית אנחנו תומכים בשילובן של אוכלוסיות מיוחדות במערכת.
<חלי ברכה: יש קשיים כאלה ואחרים, גם לצבוע את התקנים וגם יש קושי.
<חלי ברכה: יש כאן איתי בעלי תפקידים ספציפיים, מנהלת אגף משאבי אנוש, אחראית על מתנדבים ומימי שאחראית על כל תחום אזרחי, משפחה וסריקה והם ייתנו את התשובות הספציפיות והמקצועיות, אבל גם היום בתוך המערכת עובדים בעלי מוגבלויות ומשולבים במערכת בכל מתח הדרגות, וככל שיש לוועדה שאלות נקודתיות או ספציפיות אז הגורמים המקצועיים כמובן ישמחו לענות.
עדי קול: אני בטוחה שגם לנציגים של הקרנות יש שאלות לגבי זה.
עדי קול: דברים נוספים
<אבי לקח: בוקר טוב.
<אבי לקח: שמי אבי לקח מרשות האוכלוסין וההגירה, אני מנהל אגף לשכות.
<אבי לקח: אצלנו ברשות בתקנים הקיימים מועסקים בעלי מוגבלויות.
<אבי לקח: הם נקלטו לאורך השנים ואנחנו ממשיכים להעסיק אותם והם משולבים בעבודה.
<אבי לקח: מבחינת בנות שירות לאומי, יש לנו 20 תקנים.
<אבי לקח: יש לנו ניסיון חדש בעניין הזה, כשנה, זו שנה שנייה.
<אבי לקח: ומתוך ה-20 התקנים, כרגע מאוישים 18, כי יש כאן איזה שהיא דינמיקה בניהול אותו משאב, גם הרצון של אותה מתנדבת וגם כמה היא רוצה להמשיך ולהיקלט, שזה אתגר ניהולי בפני עצמו.
<אבי לקח: זה חלק שאנחנו, ואני מתאר לעצמי שגם מקומות אחרים, מתמודדים וזה בהחלט אתגר.
<אבי לקח: לגבי הנושא של ההקצאה, אנחנו עכשיו בוחנים את הנושא של ההקצאה של 10%, האתגר שהרמת, ואנחנו ניערך בהתאם.
עדי קול: בדיוק 2 התקנים הלא מאוישים, זה גם יהיה 10% וזה גם יפתור את הבעיה.
<אבי לקח: הם יאוישו.
<אבי לקח: זו פשוט דינמיקה, הם סיימו, אנחנו מגייסים, אנחנו לא נוותר על התקנים.
<שר שלום ג'רבי: אני רוצה רק להתייחס למה שאמרו כאן.
<שר שלום ג'רבי: צריכים לזכור וזה מאוד חשוב שיושבת ראש הוועדה תדע, יש תקנים שהמנהלת מעבירה למשרדי הממשלה, משרדי הממשלה לא מממנים אותם, הם מקבלים אותם בחינם.
<שר שלום ג'רבי: כשאת מדברת על תקנים, אני רוצה רק למי שלא הבחין במשרדי הממשלה, אנחנו מדברים על כך שהמשרד עצמו יממן את התקנים.
<שר שלום ג'רבי: זה שהם אומרים 'אנחנו מוכנים לקבל', אני מאוד שמח שהם מוכנים לקבל, אנחנו גם מאוד מעריכים את זה, אבל אנחנו רוצים שמשרדי הממשלה יממנו תקנים נוספים, לא מה שאנחנו נותנים.
<אבי לקח: בהקשר הזה אנחנו בוחנים את העניין.
<שר שלום ג'רבי: אני רוצה להתנצל שלא התכוונתי למה שאתה אמרת, התכוונתי לכולם.
<שר שלום ג'רבי: דיברתי אחריך, אבל לא התכוונתי רק אליך.
<אבי לקח: בסדר גמור, אין בעיה.
עדי קול: את הדוגמה של משרד הבריאות, ה-100 תקנים שיושתו על קופות החולים ומשרד הרווחה ובמשרדים נוספים, אנחנו מדברים על 100 תקנים נוספים ולא העברה נוספת של תקנים מהמנהלת.
<מיה סטולרמו: נציג המשרד לביטחון פנים לא נמצא והוא ביקש למסור שהמשרד יקצה את כל התקנים שצריך לצורך צרכים מיוחדים בהתאם להחלטה, 10%.
<מיה סטולרמו: כמה שההחלטה תהיה, המשרד יקצה.
<מיה סטולרמו: כיום אנחנו מעסיקים בעלי צרכים מיוחדים שממומנים על ידי המשרד לביטחון פנים, ואנחנו נשלים ל-10% תוך כמה חודשים, שכמובן זה מתייחס למשטרת ישראל, שב"ס וכב"א.
<ליאור אריאן: אנחנו מעסיקים גם בנות שירות לאומי וגם בני מיעוטים בשירות אזרחי לאומי וגם אנשים עם צרכים מיוחדים.
עדי קול: באיזה תפקידים?
<ליאור אריאן: לא בבתי סוהר, אלא יותר בתפקידי מנהלה, סיוע לכל מיני משרדים שונים.
<ליאור אריאן: המגבלה שלנו היא שבבתי הסוהר זה הרבה יותר מורכב להכניס אותם, לאור הרגישויות השונות בבתי הסוהר השונים.
עדי קול: כמה תקנים יש לכם היום בשירות אזרחי?
<ליאור אריאן: בשירות אזרחי, של בנות שירות לאומי, יש לנו 106.
עדי קול: אז 10 תקנים, לפחות 11 תקנים.
<ברכי דליצקי: אני מהמשרד לאזרחים ותיקים.
<ברכי דליצקי: המשרד מפעיל פרויקט שנקרא 'והדרת פני זקן'.
<ברכי דליצקי: 'והדרת' נחלק לשלושה תחומים, האחד זה המגזר הכללי שבו אנחנו מעסיקים 260 בנות שירות לאומי.
<ברכי דליצקי: אהלינה, שזה במגזר הערבי, שבו אנחנו מפעילים כ-110 תקנים, ובשירות האזרחי אנחנו מפעילים כ-260 תקנים.
<ברכי דליצקי: המשרד, לפני כשנתיים, ניסה בשיתוף פעולה עם ידעיה לוין, שנמצא כאן, בת עמי, להפעיל תקנים במסגרת תכנית משלבים - - -
<ידעיה לוין: וגם נערות.
<ברכי דליצקי: וגם נערות בסיכון.
<ברכי דליצקי: היו המון פגישות בנושא.
<ברכי דליצקי: היה ניסיון שלא כל כך צלח.
<ברכי דליצקי: התרומה שלנו זה שאנחנו מפעילים את בנות השירות הלאומי שלנו, במסגרת 'והדרת' יחד עם בנות מנוער בסיכון, לדוגמה במעלות, שהן חונכות אותם, מלוות אותם וגם משלבות אותם בבתים של קשישים.
<ברכי דליצקי: הקושי הגדול שלנו, שאוכלוסיית הזקנים במדינת ישראל מקבלת באמצעות 'והדרת' שירות חברתי.
<ברכי דליצקי: הכנסה של נוער מהסוג הזה היא בעייתית עבורנו, גם עם מוגבלויות וגם זה.
<ברכי דליצקי: אבל אני לא הייתי שותפה לדיון הקודם, השאלה היא מה קורה במגזר המיעוטים.
<ברכי דליצקי: מתוך העשייה שלנו בתוך מגזר המיעוטים אנחנו היום מטפלות בבנות שאין לי ספק שהן נוער במצוקה אבל הן לא מוגדרות ככאלה, אז צריך להתייחס אליהן ככאלה.
<ברכי דליצקי: אנחנו מתמודדים עם בעיות מאוד קשות בתוך הבתים, באוכלוסייה הזו.
<ברכי דליצקי: אנחנו נשמח להקצות תקנים, אנחנו נעשה חשיבה איך אנחנו משנים את התקן הקיים ב'והדרת' על מנת לעשות אותו בהתאמה לתוך האוכלוסיות האלה.
<שמעון מנברו: אני מהמשרד להגנת הסביבה.
<שמעון מנברו: אני לא בטוח אם מישהו השתתף בוועדה הקודמת.
<שמעון מנברו: לצערי אין לי מידע לגבי מתנדבים באוכלוסייה בעלת צרכים מיוחדים, באתי לדווח לגבי מה שעושה המשרד במגזר המיעוטים.
<שמעון מנברו: כרגע יש - - -
<ידעיה לוין: אבל יש לכם אנשים עם מוגבלות בעבודה במשרד, השר שלך מאוד בעד.
<שמעון מנברו: אני יודע.
<שמעון מנברו: מה שכן, המידע שיש בידי זה לגבי מה שאנחנו הולכים לעשות במגזר הערבי.
<שמעון מנברו: כרגע אנחנו הולכים לפרסם 50 תקנים להעסקת 50 מתנדבים בשירות האזרחי במגזר הערבי והמשרד הולך להקצות כ-2.5 מיליון שקל לליווי התקנים האלה, כולל הדרכה, הכשרה של הצוותים.
<שמעון מנברו: זה המידע שיש בידי.
עדי קול: אני רוצה לשאול אם התייחסתם בתוך המגזר הערבי לאוכלוסייה בסיכון?
עדי קול: איפה נמצאת האוכלוסייה של המגזר הערבי בסיכון ומי נותן את המעטפת?