GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: יחד עם זאת, אנחנו כן חושבים שכאן, יש משא ומתן מסחרי, עם קניין גדול, יש איזה שילוב של השיקול הוולנטרי יחד עם השיקול המסחרי ולו רק כדי לשמר אותו אצלכם כי אולי בעוד חצי שנה יהיה כבר מישהו אחר, אז במסגרת שיקולים כאלה, ולהכניס את הקשר הטוב - וחשוב לציין שהם מציינים את זה, כל הדוברים, על הקשר הטוב והשירות הטוב וזה נדיר היום במחוזותינו לא לקבל תלונות, הועדה הזו תעיד ש"בזק" לא תמיד היא עם הצרכנים הכי גדולים ומציינים אותה לטובה אבל חברות שנותנות שירותים לא תמיד המדינה איתן ובמדינה היום, לא על כולם יש תמיד מלים טובות להגיד אבל עובדה שהם אומרים לכם, כצרכנים גדולים וכצרכנים שהתקשורת צריכה להיות עבורם אמינה ומאד יחודית והרי שלחו אתכם לשבת, לשלוח אתכם היום לשבת ולנסות לעשות איזה 1-799 וחצי, אני לא יודע מה, בין הדברים האלה, למצוא איזה מסלול שיוזיל להם את העלויות, או השוטפות או הנוספות ומבחינתי מן הצד של אנשים שמתקשרים, שיידעו שהעלויות הן פחותות, אני לא רוצה לחשוב שיכול להיות שיש אנשים שאין להם טלפון קווי, או שהאדם נמצא באיזה מקום ויש לו רק את הטלפון הסלולארי והעלות עליו אז הוא נמנע ואם הוא נמנע, הרי יכול להיות השיקול הכספי באותו הרגע - וצריך לקחת את זה בחשבון, אלה דברים שלפעמים הם קטנים אבל אלה לא דברים רגילים, לפעמים דבר קטן יכול להיות מעכב הצלה שלמה.
אורי מקלב: השיקול שם הוא לא שיקול מאוזן ושכלי לכן, אנחנו צריכים לעשות הכל כדי לדעת שהכסף הוא לא זה שמעכב את קבלת העזרה.
אורי מקלב: לכן צריך לעשות, לשם כך אנחנו נמצאים פה.
אסף וינינגר: בהקשר הזה –וזה משהו שרציתי לשאול את ער"ן, בדיון שהתקיים בשנת 2008 בוועדת העבודה והרווחה נאמר על ידי מנכ"לית ער"ן בשעתו שמספר השיחות לער"ן באותה השנה היה שלש מאות אלף והיום מספר השיחות הוא מאה וחמישים אלף - - -
אהרון בן -שושן: לא, לא, לא - - -
אלי שרון: אני אחזור, המאה וחמישים אלף הן השיחות שאנחנו נענים להן.
אלי שרון: יש עוד כמות שהיא 40% מן השיחות הנכנסות אלינו.
אלי שרון: מבחינת "בזק" יש אולי שלוש מאות וחמשים או ארבע מאות אלף.
אסף וינינדר: רציתי רק לוודא שאין ירידה.
אהרון בן-שושן: מאה וחמישים אלף השיחות הן שיחות שנענינו דהיינו, הן שיחות של כעשרים דקות בממוצע.
אהרון בן-שושן: יש עוד המון המון שיחות שנקטעות.
אהרון בן-שושן: סתם שיחה כמו של פונים שרגילים לקול מסוים או לאדם מסוים והם יחייגו ומזהים לפי קול, אם הם לא זיהו את הקול הרצוי באותה השניה הם מנתקים אחרי משפט או שניים - - -
אורי מקלב: האם יש לכם הטרדות?
אהרון בן-שושן: כן, יש לנו גם כאלו.
דובר: צפוי שברגע במידה והשיחה חינמית אז מספר ההטרדות יעלה.
אהרון בן-שושן: אבל אם זה יהיה גלוי אז מספר ההטרדות ירד.
ליאת זק-לינצ'בסקי: רק להוסיף למה שאמרת שאנחנו תמיד שמחים לשבת עוד ולקדם יוזמות ואנחנו עושים את זה גם באפיק של תרומה לקהילה וגם בפן העסקי מול ערן ורק חשוב לי, כמו שאתה אמרת, שכל סוגיה שתידון תידון ביחס לכלל המפעילים כי שוב, אנחנו לא לבד.
נתי ביאלסטוק: אני אחלק את זה לשניים.
נתי ביאלסטוק: קודם כל השיחות הנכנסות אל ער"ן והבקשה של ער"ן היא לתת איזושהי הנחה ללקוחות שלה, אני מזכיר שהתעריפים של "בזק" הם מפוקחים והיא החברה היחידה שהתעריפים שלה מפוקחים.
נתי ביאלסטוק: אלה דברים שנקבעים באופן עצמאי ואין לנו דרך לאכוף את הדבר הזה.
נתי ביאלסטוק: רק כדי לשבר את האוזן, שיחה של עשרים דקות, העלות שלה היא שקל בשעות היום וכמעט שני שקלים בשעות הערב כשזה מ"בזק".
נתי ביאלסטוק: כשזה מן החברות האחרות זה יכול להגיע לסכומים של ארבעה או חמישה שקלים.
נתי ביאלסטוק: חמש אגורות לדקה בשעות השפל.
אהרון בן-שושן: תוסיף מע"מ.
נתי ביאלסטוק: אז שקל וחמש עשרה אגורות או שני שקלים וחצי.
אהרון בן-שושן: אנחנו מתייחסים לכמות השיחות בכלל ולא רק ל - - -
נתי ביאלסטוק: רגע, אתם לא משלמים על השיחות הנכנסות.
נתי ביאלסטוק: תנו לי לדבר, לא התפרצתי לדבריו של אף אחד.
נתי ביאלסטוק: מהסלולאר זה יעלה קצת יותר אבל הסלולאר לא נדון פה כי מדברים רק על "בזק".
נתי ביאלסטוק: אולי זה כי נוח לדבר על "בזק" כי היא תחת משטר של תקנות ומשטר התעריפים שלה מוסדר על ידי המשרד, אבל, בואו נזכור ש"בזק" היא חלק מן השוק ולא כולו.
אורי מקלב: האם בזק היא לאומית בהגדרה?
אורי מקלב: באוריינטציה ודאי.
אורי מקלב: גם חברת חשמל היא פרטית אבל - --
נתי ביאלסטוק: לא, חברת החשמל היא ממשלתית.
אסף וינינדר: אני חושב ש"בזק" נדונה פה כי הסטורית מדובר היה ב"בזק".
אסף וינינדר: אבל האמת היא כלפי כל נותן שרות תקשורת.
נתי ביאלסטוק: רגע, אמרתי שאחלק את הדברים לשניים ברשותכם.
נתי ביאלסטוק: החלק הראשון האו העלות למחייגים.
נתי ביאלסטוק: "בזק" נותנת את השירות, זה לא שהיא לא נותנת את השירות.
נתי ביאלסטוק: כל החברות, הן לוקחות את השיחה ממקום אחד למקום אחר.
נתי ביאלסטוק: בהקשר הזה מגיע להן על זה תשלום.
נתי ביאלסטוק: בהיבט המקצועי גרידא, אני מאד מסכים עם מה שנאמר פה - ונאמר גם בהרבה דיונים אחרים שהמדינה, הממשלה, אם היא צריכה להשית את העלויות האלה כדי שהציבור לא ישא בהן אז היא צריכה לקחת במידה מסוימת את העלויות האלו על עצמה או לפחות לא להפיל אותן על הגופים העסקיים.
נתי ביאלסטוק: לנו יש קושי לגעת בנושא הזה משום שכמו שאמרתי התעריפים של "בזק" הם לפי תקנות וחייבים להיות אחידים לכולם.
נתי ביאלסטוק: התעריפים של חברות אחרות - אנחנו בכלל לא נוגעים בהם.
נתי ביאלסטוק: בהיבט הציבורי אני מסכים שיש פה איזשהו רצון וצורך לבוא לקראת אותם מתקשרים על מנת להקל עליהם את הגישה למוקד הזה, לעתים זה יכול להיות באמת איזשהו קושי כלכלי אבל זה לא רק זה.
נתי ביאלסטוק: גם מן הסיבות האלו הממשלה תמכה בהצעת החוק של חברת הכנסת לוי אבקסיס אבל, גם שׁם, ואני שׂם על השולחן, אנחנו מנסים עדיין לבוא בדברים על מנת לראות איך אפשר בכל זאת להגיע למצב מקובל, אנחנו בודקים קודם כל מה הכמויות ומה המידות כדי להגיע למצב שבו זה לא יהיה ללא תשלום לחלוטין ואגב, לשיחה חינם יש גם צד מאד לא יפה ומכוער שהחברים אולי לא מכירים אותו וזה הנושא של ההטרדות.
נתי ביאלסטוק: אותן שלש מאות אלף שיחות יגדלו בצורה דרמטית ומשמעותית ויכול להיות שהציבור יפגע כי כשנכנס יותר קרוב ממה שהם יכולים להכיל אז הרבה מאד שיחות חשובות נופלות.
דובר: אם נקבל את מספר הטלפון אז המטרידים ירדו.
אסף וינינדר: יש מטרידים גם למשטרה.
נתי ביאלסטוק: כן אבל למשטרה יש דרך אחרת לטפל במטרידים.
נתי ביאלסטוק: והמשטרה היא לא גוף פרטי - - -
אורי מקלב: אם הם מודעים לענין הזה אז נשאיר אותו לשלב אחר.
נתי ביאלסטוק: אני פשוט שם את הדברים על השולחן כדי שנדע מה גדר הדיון כי לכל מטבע יש שני צדדים.
נתי ביאלסטוק: זה בהיבט הזה.
נתי ביאלסטוק: בהיבט האחר של עלויות התקשורת לער"ן, אני לא יכול לקבל את מה שנאמר פה שרק "בזק" יכולה לספק להם את השירותים או לעמוד בתנאי הסף שלהם, יכול להיות שער"ן צריך להנמיך קצת את תנאי הסף שלו, יכול להיות שהוא צריך לחשוב על תיפעול אחר של המערכת אבל, לדעתי, יש יותר מחברה אחת לבד מ"בזק" שיכולה לספק להם שירות, בסטנדרטים סבירים לצרכים שלהם, על מנת שהם יוכלו לתמחר את הדבר הזה.
נתי ביאלסטוק: גם פה, גם בשירותים האלה, חלק מן השירותים של "בזק", ובעצם כל השירותים של "בזק" חייבים להות שוויוניים ואם היא מאבחנת את ער"ן על פי קריטריונים לא בלעדיים אז היא תצטרך לגלגל או לשרשר את ההנחות שהיא תתן להם על כל הצבור שדומה לערן בהקשר הזה.
נתי ביאלסטוק: זו חברה פרטית אבל היא חיה תחת רשיון ורגולציה.
נתי ביאלסטוק: לכן, יש גם קושי בהיבט הזה ואני מבין את הקושי.
נתי ביאלסטוק: אגב, החברות האחרות לעומת זאת, לגבי השוויוניות, חלקן חייבות גם בשוויוניות מלאה וחלקן בשוויוניות יחסית אבל זה יקרה אצל כולן, זאת אומרת, אי אפשר לתת הטבות רק לער"ן ולא לתת ללקוחות אחרים שיהיו דומים לער"ן.
אורי מקלב: אין רבים שדומים לער"ן.
נתי ביאלסטוק: לא יודע.
אורי מקלב: אז תבדקו.
נתי ביאלסטוק: עכשיו אתה שואל מה תפקידי במרחב.
נתי ביאלסטוק: תפקידי במרחב הוא לעשות רגולציה על בעלי רשיון בתחום התקשורת.
נתי ביאלסטוק: אני לא יודע לעשות רגולציה על עמותות מן הסוג הזה.
נתי ביאלסטוק: או לבוא ולהגיד שער"ן היא דומה או שונה מגורם אחר, מעמותה אחרת שנותנת שירותים חשובים.
נתי ביאלסטוק: זה גם לא בתחום הידע שלי כמשרד תקשורת.
נתי ביאלסטוק: אני לא יכול לקבל החלטות במישור הזה.
אורי מקלב: אי אפשר להסתתר.
נתי ביאלסטוק: אני לא מסתתר.
נתי ביאלסטוק: אני אומר לך את האמת, אני לא מסתתר.
אורי מקלב: אם הדבר היה חשוב אז היינו מוציאים את זה.
אורי מקלב: מה לגבי זיהוי של מספרים?
נתי ביאלסטוק: שוב, אני אומר שאני לא יודע להגיד בדברים האלה מה נכון ומה לא נכון.
נתי ביאלסטוק: פה יש סוגיות שמצד אחד הן הצלת חיים שזה ערך חשוב כפי שטוענת ער"ן ואני לא יודע לאמוד אותו מול הערך של פגיעה בפרטיותו של אדם שאני גם לא יודע להעריך אותו ולכן, בדיון הזה חייבת להיות 'רגל' נוספת שותפה והיא הרבה יותר חשובה ממני, בכפוף לכל החלטה שלהם נשמח לעזור להם בהיבט הזה ככל שניתן.
שירי דניאלס: אני רוצה להגיד שני דברים קצרים מנקודת המבט שלנו.
שירי דניאלס: קודם כל נאמר פה שיש גופים רבים בתחומי הסיוע ואני רוצה רק לתת קנה מידה.
שירי דניאלס: ער"ן היא הקו החם הגדול ביותר במדינת ישראל, אנחנו מדברים על מאה וחמשים אלף פניות בשנה.
שירי דניאלס: רק כדי לשבר את האוזן, הקו החם הגדול הבא וענה על שבע עשרה אלף פניות בשנה.
שירי דניאלס: אנחנו מדברים על סדרי גודל אחרים לגמרי.
שירי דניאלס: הזכירו פה קווים לאוכלוסיות מיוחדות או נפגעי תקיפה או הקו הלבן שהוא לאוכלוסיה של הומואים ולסביות, ובניגוד לקווים האלה, שמקבלים שיחות בודדות ביום, בין שלש לחמש שיחות ביום, אנחנו מדברים פה על שלושת אלפים שיחות ביום.
שירי דניאלס: חלק מן הענין הוא שער"ן הוא לא קו נישה, ולכן, כשאני פונה לער"ן אני לא צריכה להגדיר את עצמי כנפגעת תקיפה, אני לא צריכה להגדיר את עצמי כשייכת למיגזר כזה או אחר ולכן, הרבה מאד נפגעי תקיפה בוחרים להתקשר לער"ן.
שירי דניאלס: לא אאריך - - -
אורי מקלב: אתם הצלחתם לחדור למודעות של כולם כמי שנותנים עזרה ראשונה נפשית, על כל היקפיה וכל הדברים שבהם אתם פועלים.
אורי מקלב: אין ספק בענין הזה.
אורי מקלב: המודעות לער"ן והחשיפה שלכם הן מאד מאד גדולות.
אורי מקלב: לא שאני יודע מה מספר הטלפון אבל אני מניח - - -
שירי דניאלס: 1201.
אורי מקלב: אבל אני מניח שמי שרוצה יודע ומי שרוצה להגיע אז קל לו להגיע.
שירי דניאלס: קל לו להגיע ובחירום אנחנו רואים עלייה של 40% בפניות בדיוק מן הסיבה שאם אנחנו כתובת בשיגרה אז אנחנו כתובת גם בחירום.
שירי דניאלס: אנחנו לפעמים סעד יחיד לאוכלוסיות שידן אינה משגת, אנחנו מדברים על ילדים ונוער בסיכון, אנחנו מדברים על קשישים, יש לנו קו מיוחד לזקן וקו לחייל וקו בשפה הרוסית וקו בשפה הערבית.
שירי דניאלס: אלו אוכלוסיות שממעטות לפנות לעזרה, אין להן תמיכה בלתי מוגבלת.
שירי דניאלס: אז אם הם מתגברים על המחסום של הבושה ועל החשש מתיוג ובכל זאת פונים בחסות האנונימיות והמקצועיות אז אנחנו צריכים להקל עליהם.
שירי דניאלס: משפט אחרון שאומר בהיבט השני של המספרים כגלויים, אספר לכם שבשבוע שעבר התקשרה לער"ן נערה בת שש-עשרה והיא סיפרה שהיא בלעה ששים כדורים כרגע והחליטה לסיים את חייה בעקבות פרידה מחבר והיא מתקשרת כדי לבצע את השיחה האחרונה שלה.
שירי דניאלס: כאלו שיחות יש לנו ארבעת אלפים בשנה, על מחשבות אובדניות, חמש מאות אירועים פעילים, כמו חייל שמתקשר שהוא עם מחסנית מלאה או דוגמת השיחה אנחנו מתחברים במקרה הזה, ואנחנו יוצאים מתוך הנחה שאם מישהו מתקשר לער"ן אז בכל זאת איזשהו חלק בו רוצה לחיות, אנחנו מנסים להוצאי מכסימום פרטים של אותה נערה, למשל, במקרה הזה היא התקשרה מטלפון חסוי, המתנדב ניסה לשכנע אותה לתת פרטים, היא נתנה את שם האם, לא הסכימה לתת את השם המשפחה, בסופו של דבר בשיתוף עם המשטרה ויחידת המשא ומתן הגיעו לאותה נערה והביאו אותה לבית החולים אבל הדקות האלו הן דקות יקרות, בזמן שלקח למשטרה לאתר את הקו ולהגיע לאותה נערה וליצור קשר עם אבא שלה ואני לא אלאה אתכם, זה היה מאד מרגש אבל גם מאד מפחיד, הדקות האלו, כל דקה היא קריטית.
נתי ביאלסטוק: זו בדיוק הסיבה שאני לא יכול להתייחס לדברים האלה כי אני לא יודע להעמיד את התועלת מול הצד השני.
נתי ביאלסטוק: אלה דברים שהם לא בתחום.
אורי מקלב: אתם צריכים להביע עמדה.
אלי שרון: משפט אחד.
אלי שרון: קודם כל היתה לנו פגישה לפני שבועיים או שלשה עם שר התקשורת -שהוא גם שר הרווחה, ונדמה לי שהוא כן הביע תמיכה לענין של המספרים.
אלי שרון: בנוסף, אני רוצה להדגיש לפרוטוקול, כי זה מאד חשוב, שאנחנו מבקשים רק את המספר ולא שום פרטים שמפרים את הפרטיות של הפונה.
אלי שרון: לא נחפש אותו ב 411, המספר ההפוך של 144, ולשאלת יושב הראש אני אומר שיש אפשרות לתת מספר ולדעת מי בעל הקו.
אלי שרון: יש שירות כזה.
נתי ביאלסטוק: לפי דעתנו זה לא חוקי אבל - - -
אלי שרון: אני יודע שאתם חושבים שזה לא חוקי ואתם צודקים.
אורי מקלב: זה משהו פיראטי, כמו שאמרתי, יש אפליקציות שמזהות את המספרים.
אלי שרון: רק עוד משפט אחד.
אלי שרון: אנחנו לצערנו, ואני אומר לצערנו, כי בענין הזה מאד מאד קשה לנו להיכנס לתחרות מול "הוט" או "סלקום" או כל חברה אחרת, והן לפתחנו חדשות לבקרים, הן ניסו ולא הצליחו.
אלי שרון: הסיבה העיקרית היא כי "בזק" מהיותה ותיקה והיותה ממשלתית בעבר, היא בעלת התשתיות הגדולות ביותר, כל אחד אחר שיבוא היום במקום "בזק" לשים תשתיות חדשות יעלה לנו הרבה יותר יקר ממה שעולה לנו היום כך שזה לא בר ביצוע חברים, זה לא בר ביצוע.
ליאת זק לינצ'בסקי: זה בר ביצוע רק יהיה לך יותר יקר.
אלי שרון: אז זה לא בר ביצוע.
נתי ביאלסטוק: סליחה, שיהיה ברור, גם חברת "הוט" חייבת בשירות עם פריסה של 100% ולמיטב ידיעתנו היא פרוסה כיום על מעל 90%, אולי לא במקום ספציפי.
אורי מקלב: אני מציע שתנהלו ישיבה, יכול להיות שתוכל לגלות את אוזניו ולפרוש בפניו דברים.
אורי מקלב: אולי צריך פגישה בין משרד התקשורת לער"ן, אולי יתגלו דברים שלא יודעים היום, ביכולות - - -
אלי שרון: אבל אם חברה באה ואומרת שהיא לא מסוגלת לתת שירות אחרישהיא ניסתה - - -
אורי מקלב: בתפקידי הקודם הייתי חבר מועצה בעירית ירושלים והייתי חבר ועדת המכרזים.
אורי מקלב: אני מכיר את הדילמה הזו.
אורי מקלב: זה לא משנה מה, זה יכול להיות עם אחזקת מעליות או מוקדים כאלה או מתן שירות.
אורי מקלב: כולם אמרו: שמע, אף חברה לא יכולה לתת את המחיר כי ה"מח" נמצא אצלה, הידע נמצא אצלה וכל חברה אחרת שתרצה להיכנס היא צריכה להשקיע ולא כדאי לה אבל מצאו פתרונות גם לדברים האלה.
אורי מקלב: אחרת בהרבה דברים לא היה מכרז ולא היה שוק חופשי.
אורי מקלב: בהרבה דברים מחזיקים את הידע אנשים שהשקיעו והלקוח הוא כאילו שבוי אבל לפעמים יש פתרונות.
אורי מקלב: לפעמים אתה מתחייב לטווח ארוך ומקבל אשראי כדאי, במשא ומתן רציני, והמסקנה שלי מן הדברים, בלי להעביר ביקורת, שאתם צריכים להפנים שאתם ברי-תחרות.
אורי מקלב: אל תציג את עצמך כמי שלא יכול כי זה מחליש את המשא והמתן.
אורי מקלב: אם תהיה חזק אז לא רק שתוכל ללכת עם מישהו אחר אלא שהמשא ומתן שלך מול "בזק" יהיה יותר טוב.
אורי מקלב: אתם עמותה וולנטרית אבל אתם צריכים להיות קצת סוחרים.
אורי מקלב: לסיכום, קודם כל אני רוצה להודות לכולם על שהשתתפו בדיון.
אורי מקלב: זה לא היה רק דיון מעשי אלא גם דיון ערכי.
אורי מקלב: לאחר מכן גם דיון מעשי.
אורי מקלב: אנחנו פונים לער"ן לפנות למשרד המשפטים ולרשות למשפט וטכנולוגיה עם בקשה מסודרת כדי לאשר לכם חשיפה של מספרי הטפון במגבלות שאמרת.
אורי מקלב: אנחנו נגבה את המכתב ואני מניח שיהיה ממשק, כמובן עם משרד התקשורת, אני במאמר מוסגר מציע לכם בכל אופן להיפגש, האם אתה יכול להסכים שתהיה תועלת?
נתי ביאלסטוק: אנחנו קודם כל הוצאנו לפני זמן מה איזשהוא מכתב עם רשימה של בקשות, שחלקן גם מעבר למה שנדון פה, אנחנו נקיים אתם דיון על סך הכל הפנייה ואנחנו נראה במה אנחנו יכולים לעזור ולקראת מה אנחנו כן יכולים ללכת.
נתי ביאלסטוק: אני מבין את החשיבות של הארגון.
אורי מקלב: זה ארגון שהוא באמת חריג בהיקפו ובמהותו עם השירות שהוא נותן.
אורי מקלב: אין הרבה.
אורי מקלב: אתה יכול להגיד "אני לא יודע" אבל הרי "אין לדיין אלא את מה שעיניו רואות", אנחנו חיים במציאות ואנחנו יודעים שבהיקפים האלה הם עומדים במקום המדינה כגוף מרכזי עם הוותק שלו, עם החשיפה שלו ועם ההטמעה שלו שעל ידה אנשים יודעים שהוא משמש ככתובת שתטפל בדברים האלה, ואנחנו צריכים למצוא דרך לעזור להם בחלק מן ההוצאות.
אורי מקלב: הכל יחד עם יעוץ משפטי.
אורי מקלב: למצוא את הדרך איך להחריג אותם.
אורי מקלב: אני יודע שאי עפשר להכריח וגם אין לנו שום ביקורת על "בזק", שלא ישמע ספק, צריך לברך אתכם על השירות, אתם נותנים להם שירות טוב ואמין, היה הרבה יותר קשה לשבת פה ולשמוע ביקורת על השירות המקצועי.
אלי שרון: אין טענות.
אורי מקלב: טוב שאנחנו מדברים עכשיו רק על הכסף אבל הכסף הוא גם משהו.
אורי מקלב: אנחנו צריכים למצוא את הדרך האמיתית.
אורי מקלב: דבר ראשון הבנתי שיש לכם ישיבה נוספת בענין הזה, אנחנו נרצה לשמוע את המסקנות.
אורי מקלב: נראה בהמשך את התוצאות שיגיעו לוועדה ונראה איך נמשיך.
אסף וינינדר: שהועדה תפנה לחברת הכנסת לוי לבדוק את - - -
אורי מקלב: לשלב סינכרון בין החוקים האלה גם כן.
אורי מקלב: עדיף שלא יגיע לחקיקה.
אורי מקלב: אני אומר את זה עכשיו ל"בזק", עדיף גם לכם שזה לא יגיע לחקיקה.
אורי מקלב: קחו בחשבון שהיום השיח החברתי הוא אחר מפעם והיום יש פתיחות אחרת והתייחסות אחרת גם של הציבור וגם של חברי כנסת.
אורי מקלב: עמדות שהיו פעם נחרצות בשלילה הופכות היום חיוביות ודברים שלא נתקבלו מתקבלים.
אורי מקלב: כסוחר אני אומר לשני הצדדים שצריך להשיג משהו כי כל חקיקה היא פחות טובה.
דוד אזולאי: אני פותח את ישיבת הוועדה לפניות הציבור והנושא הוא רכישת רכב לנכים בחברות הליסינג.
דוד אזולאי: אנחנו קיימנו על כך דיון והביטוח הלאומי ישבו כאן, משרד האוצר ישבו כאן, ודיברנו בנושא של שעבוד הרכב.
דוד אזולאי: אני מבין שחברות הליסינג ישבו עם הביטוח הלאומי.
דוד אזולאי: משרד האוצר, בדיון הקודם בדקה ה-90 לא חיווה את דעתו, ואפילו התנגד.
דוד אזולאי: לשמחתי הרבה יושב כאן נציג משרד האוצר, יש פה גם מכתב ממשרד האוצר.
דוד אזולאי: לפני שאמשיך את הדיון, כדי לשחרר את נציג האוצר, אני מבקש שיאמר את הדברים שלו לפרוטוקול.
גיא הרמתי: שמי גיא הרמתי מאגף תקציבים.
גיא הרמתי: לאור הדיונים בוועדה, לאור עמדת ביטוח לאומי, אנחנו תומכים בתשלום קצבת הניידות לבעלי ליסינג, לפי התנאים שהוצגו בביטוח הלאומי.
גיא הרמתי: כמו כן גם יוצר פתרון לגבי הליסינג הממוני, בעצם שהרכישה היא בתשלומים וזאת על ידי שינוי, בעצם שביטוח לאומי יהפוך להיות משעבד שני, במקום משעבד ראשון של הרכב וזה בקצבת הליסינג התפעולי באמצעות תלושי משכורת או איזה שהוא הסכם.
דוד אזולאי: כלומר הבטחת הכספים תהיה באמצעות תלושי השכר של העובד.
גיא הרמתי: על מנת שהביטוח הלאומי יוכל לוודא שאכן הליסינג התפעולי מסופק לאותו נכה.
דוד אזולאי: אוקי, אני מודה לך אדוני.
דוד אזולאי: יש פה גם מכתב, ואני ברשות
דוד אזולאי: כם אקרא את הסיפא של המכתב שאומר: "יחד עם זאת, לאור הדיונים בוועדה ולאור עמדת המוסד לביטוח לאומי, משרד האוצר אינו מתנגד לתשלום קצבת הניידות, על פי הצעת המוסד לביטוח לאומי.
דוד אזולאי: על תשלום זה יינתן תוך דיווח של המוגבל בניידות של חברת הליסינג, על השימוש בפועל הנעשה ברכב, באמצעות תלושי השכר של המוגבל בניידות והתחייבויות נוספות, כפי שהציגו נציגי המוסד לביטוח לאומי.
דוד אזולאי: תשלום זה יינתן ללא צורך בשעבוד הרכב לטובת המוגבל בניידות".
דוד אזולאי: גברתי מהביטוח הלאומי.
אילנה שרייבמן: אז באמת הסיכום הזה היה לגבי הליסינג התפעולי ואנחנו גם התקדמנו ויש לנו הישגים משמעותיים בנושא הליסינג המימוני, כמו שאמר גיא.
אילנה שרייבמן: הנכים יוכלו לרכוש את הרכב בצורה של ליסינג ישירות מהיבואנים, ואז אנחנו לא צריכים לעשות שום שינוי חקיקה.
אילנה שרייבמן: לא יהיה שעבוד לטובת המוסד, אנחנו נהיה במקום שני וכל השאר יהיה כרגיל.
דוד אזולאי: מי במקום הראשון?
אילנה שרייבמן: הבנק עצמו.
דוד אזולאי: החברה היא שתהיה ראשונה ואתם בעצם ---
אילנה שרייבמן: לנכה זה לא מפריע.
דוד אזולאי: בבוא היום, אם הדברים לא מתממשים בצורה כזו או אחרת, אתם מפעילים את תלושי השכר של הנכים.
אילנה שרייבמן: אנחנו נוכל להפסיק את תשלום קצבת הניידות, ליצור חוב,
אילנה שרייבמן: לראות איך לגבות אותו.
אורי מקלב: מימוני זה לא חייב להיות שהוא עובד.
אורי מקלב: מימוני זה יכול להיות גם לאדם פרטי, נכה שאינו עובד ויכול להגיע להסכם עם חברת הליסינג.
אילנה שרייבמן: כן, נכון.
אורי מקלב: זה רק מימוני, זה רק שאלה של מימון.
דוד אזולאי: לא, אבל אז הביטוח הלאומי ---
אורי מקלב: אבל כאן, במקרה הזה אין הרי גם הלוואה.
אורי מקלב: הרי אם הוא הלך על מימוני הפירוש הוא שזה תשלום חודשי.
אורי מקלב: אז אין ---
קריאה: אז לא צריך להיות שם סנקציות.
אילנה שרייבמן: אין שום סנקציות.
אורי מקלב: הוא לא לקח הלוואה מביטוח לאומי כדי לרכוש את הרכב.
אילנה שרייבמן: הוא יקבל מאיתנו הלוואה, גם התשלומים שלו יהיו יותר קטנים, אז זה כדאי לו.
שלומית אבינח: רגע, אז אולי תסבירו.
אילנה שרייבמן: אני אבקש משרה מילר, שהיא מנהלת תחום הניידות, שהיא תסביר איך התהליך הזה עובד.
שרה מילר: אנחנו מדברים על אופן ליסינג אבל מול יבואן הרכב ולא מול חברה אחרת.
שרה מילר: ההלוואה העומדת ניתנת למוגבל בניידות.
שרה מילר: אנחנו שולחים למכס זיכוי על הזכות שיש לו.
שרה מילר: כשהיבואן הולך לשחרר את הרכב מפחיתים מהסכום את מה שביטוח לאומי מכסה, ואז החוזה שלו מול היבואן ---
דוד אזולאי: היבואן במקרה הזה הוא חברת הליסינג?
שרה מילר: זה יבוא הרכב.
אילנה שרייבמן: אנחנו בעצה עם חברות הליסינג, בישיבה שקיימנו איתן, פנינו ישירות ליבואנים כדי לפתור את כל הבעיה כדי שהתשלומים של הנכים לא יהיו גבוהים יותר.
אילנה שרייבמן: אם היינו עושים את זה באמצעות חברות הליסינג, הנכים היו צריכים לשלם יותר.
דוד אזולאי: עמלות.
אילנה שרייבמן: אז פנינו ---
אילנה שרייבמן: לפי הדוגמאות שנתתם.
אילנה שרייבמן: אבל בסוף הגענו למסקנה שזה הפתרון הטוב ביותר לנכים וגם לא דורש שום שינוי חקיקה ולא דורש שעבוד והאוצר הסכים לכל התנאים האלה, ולכן זה הפתרון הטוב ביותר שאומר שבעצם הוא ירכוש את הרכב בצורה של ליסינג מהיבואן, אחרי שהסכום של ההלוואה העומדת, סכום המיסים ניתן ישירות למכס, כמו שזה עומד בעצם היום.
אילנה שרייבמן: ואז הקרן תפחת, ואז בהכרח התשלומים יהיו קטנים יותר.
דוד אזולאי: בעצם מה שעשיתם פה זה יצרתם מצב של אין מתווכים באמצע הדרך.
שרה מילר: יש לזה יתרון.
שרה מילר: בדיוק.
דוד אזולאי: מצוין, כל הכבוד.
אלי נכט: וכל היבואנים מסכימים לזה?
שרה מילר: היבואנים שישבו איתנו בישיבה והם אמרו שהם בלאו הכי גם היום.
אילנה שרייבמן: דיברנו עם הגדולים ביותר.
דוד אזולאי: בוא נגיד ככה, גם אם לא כל היבואנים הסכימו וחלק גדול מהיבואנים המרכזיים הסכימו – השאר יתיישרו.
אילנה שרייבמן: אנחנו פנינו ליותר שכיחים.
אורי מקלב: אבל לא צריך לעשות את זה, אדוני, מספיק שהביטוח הלאומי מסכים.
אורי מקלב: שיטת העבודה זה כבר התחרות, השוק כבר יכתיב את זה.
קריאה: בדיוק, השוק יקבע.
אורי מקלב: ברגע שהיבואנים מוכנים להסדר הזה, הרי אם אני מבין נכון, אדוני יושב הראש, גם היום כשנכה בא לרכוש רכב, אני מבין שאתם מתחשבנים ישירות עם היבואן?
שרה מילר: עם המכס.
אורי מקלב: וממילא היבואן משלם פחות על הרכב.
רה מילר: נכון.
דוד אזולאי: מצוין, רעיון מצוין.
שרה מילר: היבואן מקבל את האישור שאנחנו נותנים לנכה והוא יודע שמפחיתים לו 40,000 שקלים, אז הוא יודע מה הוא צריך לפרוש הלאה.
דוד אזולאי: ואז הנכה יודע בדיוק כמה נותר לו לשלם.
שרה מילר: כן, וכמה הוא צריך הלוואה מהבנק.
שרה מילר: היבואן מסדר את ההלוואה.
דוד אזולאי: מי הן החברות שהגעתם איתן להסכמה?
לימור לוריא: אז מה שעשינו, עשינו שליפה לראות מה הם הרכבים השכיחים שהמוגבלים בניידות מעוניינים בהם, ובאמת הגענו ש-17% רוכ.
לימור לוריא: שים טויוטה, הונדה לוקחים 12%.
לימור לוריא: לקחנו את ארבעת הגדולים ביותר שזה הונדה, טויוטה, מזדה, סוזוקי ופולקסווגן.
לימור לוריא: ישבנו עם ארבע החברות, אני חושבת שפולקסווגן לא היו, או סוזוקי אני חושבת לא יכלו להגיע לישיבה, והארבע האלה נתנו את ההסכמה ואמרו שהם עושים את זה.
לימור לוריא: נראה לי פייר אינף, כיסינו 70% מזה, והיתר ---
דוד אזולאי: אז בואי נגיד שבמקרה שחברה שלא הייתה בהסדר תבוא ותרצה להצטרף להסדר בהמשך, אין שום בעיה.
שרה מילר: אנחנו פתוחים כנגד כל היבואנים.
דוד אזולאי: ואם אותו נכה רוצה חברה מסוימת ואומרים לו אבל אנחנו לא בהסדר והם יבואו להסדר, בבקשה.
דוד אזולאי: אני חושב שתבורכו.
אילנה שרייבמן: אני רוצה להוסיף עוד משהו לגבי ההפעלה של זה.
אילנה שרייבמן: לגבי הליסינג המימוני, לכאורה אין לנו בעיה מיידית להפעיל אותו.
אילנה שרייבמן: אנחנו נעשה פרסום כדי שהנכים בכלל יידעו שזה אפשרי.
אילנה שרייבמן: לגבי הליסינג התפעולי, אנחנו צריכים שלושה חודשי היערכות, כי אנחנו צריכים להכין את המערכת הממוכנת.
אילנה שרייבמן: אז דווקא התפעולי, שהיה הכי פשוט, אותו אנחנו צריכים למכן, אז לזה אנחנו צריכים שלושה חודשים.
אילנה שרייבמן: לשני, למימוני אנחנו יכולים במיידי.
דוד אזולאי: למה שלושת החודשים האלה?
דוד אזולאי: כדי להכניס את המחשוב?
אילנה שרייבמן: גם אתם, אנחנו נעזר בכם שתגידו לאנשים.
שרה מילר: להכניס את המחשוב, כי המחשוב של היום חוסם אפשרות לשלם משום שהרכב לא רשום בבעלותו.
שלומית אבינח: זה יהיה רטרו?
שלומית אבינח: קצבת הניידות?
אילנה שרייבמן: לא, זה לא שייך לרטרו.
קריאה: הקצבה משולמת גם ככה.
שלומית אבינח: לא, אבל סליחה, אני לא סתם שואלת.
שלומית אבינח: הליסינג התפעולי נכון להיום, הנכה שמקבל מהעבודה לא מקבל קצבת ניידות.
שלומית אבינח: היות ועכשיו אתם מסכימים לשלם קצבת ניידות, השאלה אם מהיום כבר, מה-1 במרס, למשל, אם אתם אומרים שלושה חודשים, האם הוא יהיה זכאי שלושה חודשים רטרואקטיבית לקצבת הניידות.
אילנה שרייבמן: אין לי התנגדות.
שלומית אבינח: זה מאד חשוב.
שרה מילר: בסדר, אין בעיה.
שלומית אבינח: אז החל מה-1 במרס?
שרה מילר: כן, מי שימציא חוזה שכבר היה לו רכב תפעולי ממרס, אז אנחנו נעשה.
דוד אזולאי: משנכנס אדר מרבין בשמחה, אז באתם ככה.
שלומית אבינח: גם אלה שבתוך התהליך?
אילנה שרייבמן: בואו נגיד שהתחולה של זה זה מה-1 במרס.
שלומית אבינח: אלה שיש להם.
שרה מילר: מי שכבר עובד בתפעול ליסינג, יביא לנו הוכחה שבמרס כבר יש לו ליסינג תפעולי, אנחנו ניתן לו רטרו.
שלומית אבינח: ומי שיש לו כבר ליסינג ממקום העבודה שנתיים וחצי ועוד חצי שנה ---
אילנה שרייבמן: יקבל מה-1 במרס.
קריאה: אני רוצה להגיד כל הכבוד לביטוח הלאומי.
דוד אזולאי: חברה, ממש.
דוד אזולאי: כל הכבוד.
קריאה: הלוואי שכל ישיבה נסגור ככה.
אילנה שרייבמן: אתם חושבים שאנחנו לא נהנים?
דוד אזולאי: רבותי, אחר כך.
דוד אזולאי: תראו, אני אמרתי, משנכנס אדר מרבין בשמחה, אז ברוך השם.
דוד אזולאי: זה הוא חודש של שמחה ואני מברך.
דוד אזולאי: לנכים החודש יש כמה סיבות לשמוח, החל מחוק הפוליו שהעברנו ברוך השם, ואנחנו היום פה.
דוד אזולאי: טוב, ברוך השם, אני שמח לשמוע.
דוד אזולאי: רק לפני שניגש לקטע של הברכות, אני אבקש את נציג חברות הליסינג.
נמרוד הגלילי: אז אני לא רוצה להעכיר את המצב, אני חושב שהמצב הוא טוב.
דוד אזולאי: אז אל תעשה את זה, אני מבקש.
נמרוד הגלילי: אני רק רוצה כן להגיד, אנחנו שבאמת נפגשנו עם הביטוח הלאומי ועלתה באמת הבעיה שאם הכסף הולך לחברת הליסינג, יש פה בעיה כי היום כשנכה מקבל רכב, לוקח רכב דרך הביטוח הלאומי, אז זה לא שהיבואן משלם את המס ואחר כך מזדכים.
נמרוד הגלילי: פשוט יש נקודה ברישום שהוא לא משלם את המס.
נמרוד הגלילי: אם זה היה דרך חברת הליסינג, אי אפשר היה לפתור את זה, ולכן זה אפשרי רק דרך ואמרנו להם, יש היום יבואני רכב שנותנים גם שירותי ליסינג.
נמרוד הגלילי: חלק מיבואני הרכב הם בעלים של חברות ליסינג, חלק מיבואני הרכב נותני גם שירותי ליסינג.
נמרוד הגלילי: ואמרנו שדרך אותם יבואנים באמת הציע מנכ"ל אלבר, אינון עמית, שבאמת אפשר לפתור את זה דרך יבואני הרכב.
נמרוד הגלילי: מה שחשוב להבהיר פה זה שאם אותו אדם נכה ילך מחר לחבר אלבר, סתם דוגמא, שאין לה קשר ליבואן רכב, דרכה הוא לא יוכל לעשות את זה.
קריאה: אמרנו שנעשה תחרות.
נמרוד הגלילי: כי אלבר הוא --- תהיה תחרות, אבל התחרות תהיה בין היבואנים שיש להם ליסינג.
נמרוד הגלילי: חברות הליסינג נשארות בצד, מי שנותן ליסינג מימוני פרטי.
נמרוד הגלילי: זאת אומרת חברת הרץ שיש לה קשר, בעלות ---
דוד אזולאי: שהיא יבואנית.
נמרוד הגלילי: שהיבואן שלה זה הונדה וולוו --- היא תוכל לתת.