GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: יש מבוכה גדולה ברב קו, ובסדר, הוא צריך להציג אותו אבל עדיין –כפי אומר דוד, יש אנשים שיקח להם זמן להתרגל ל"רב קו" צריך איזו תקופת צינון, לא בבת אחת כי לחתוך בבת אחת ולומר שמי שלא זכאי לא יקבל, זה לא טוב, זו אוכלוסיה קשה שלא עושה רב קו מסיבות כאלו ואחרות, לא כל מקבלי אבטחת הכנסה הם בעלי יכולת להטמיע שכלולים ושינויים באופן מיידי.
אורי מקלב: לוקח להם זמן להבין דברים ולא סתם הם מקבלים אבטחת הכנסה.
אורי מקלב: מציע להאריך את התקופה עד לשנה הבאה, תקופה שבה עדיין אפשר להציג תעודה קודמת.
אורי מקלב: אני מבין שאתם רוצים לדרבן והופקו 170,000 תעודות "רב קו" - - -
אריה אלדד: גם גוש דן.
אריה אלדד: בירושלים עדיין, אפשר לעלות גם עם כרטיסיה, מכיוון שהיום, ואולי בשבועיים הקרובים כן אבל - - -
שלומית אבינח: זה מה שדוד אמר.
אריה אלדד: לגבי מה שדוד אמר, אני מבין אותו ואני אתו מכיוון שאנחנו מקבלים הרבה מאד פניות -דוקא של נכים ולא של מקבלי אבטחת הכנסה שקשה להם מאד להגיע לעמדה ולעשות פרסונליזציה ועל כן, מה שקבענו עם חלק מן המפעילים וזה נושא שהוא בהטמעה כעת, יש אופציה לא להגיע לעמדות עצמן אלא לעשות את זה דרך האינטרנט ואז זה מקל.
אריה אלדד: הוא צריך לשלוח את תעודת הזכאות - - -
אורי מקלב: זה לא נגיש עבורם.
אורי מקלב: נכים שיש להם אינטרנט אז אולי להם זה נגיש אבל יש עדיין אנשים שהאינטרנט ממש לא נגיש עבורם לכן, אנחנו מבקשים שתבדקו, תבדקו את הדבר הזה כי יכול להיות שצריך לבוא לקראת, בסך הכל אתה מונע מהם לממש את הזכאות.
אורי מקלב: צריך לעבור דרך השוליים האלה, לעבות אותם ולהיכנס לדבר הזה.
אורי מקלב: יש פתרון.
אורי מקלב: הגעתם לטוב, לפעמים האויב של הטוב הוא טוב מאד.
אורי מקלב: לא צריך ללכת עד הסוף בענין הזה ובעצם אתה מכריז מראש אבל משהכנסת את זה ועברה תקופה שלא עשו, אנחנו יודעים שקשה להם בענין הזה, בוא נתן להם איזו תקופה מסויימת.
אריה אלדד: יצאה הנחיה שבגוש דן, שבו הכרטיסיות הן עדיין אופציה לשבועיים הקרובים, כל אחד יש לו אפשרות, גם דרך האינטרנט ככל שהיא נגישה לו - - -
אורי מקלב: אבל הוא לא תמיד יכול.
אורי מקלב: או.קיי.
אורי מקלב: תודה רבה חברים, תודה רבה לחבר הכנסת אברהם מיכאלי.
אורי מקלב: אנחנו מתכבדים לפתוח ישיבת של הועדה לפניות הציבור בעקבות סגירתה של העיר העתיקה והיעדר שאטלים.
אורי מקלב: בדברנו על סגירת העיר העתיקה אנחנו מדברים גם על העבר אבל עם מבט אל העתיד, אל הרחבת סגירתה של העיר העתיקה.
אורי מקלב: לא אתכחש ואומר את האמת בצורה שקופה: בתפקידי הקודם בעירית ירושלים היתה כוונה לסגור את העיר העתיקה לרכב פרטי -ואנחנו מדברים על תקופת כהונתו של אהוד אולמרט.
אורי מקלב: התמונה עדיין זכורה לי, שבה אנחנו בשער האשפות וגם הרב היה שם, נדמה לי, ואהוד הגיע ורענן דינור וכל בעלי התפקידים, עשינו סיור במקום ואני הייתי מן המתנגדים, עיכבתי את זה זמן רב.
אורי מקלב: הרב יודע את זה.
אורי מקלב: הסיבה העיקרית היתה בַּקושי – ולא שזה לא נחוץ כי זה נחוץ ויש לזה חשיבות, ויש בעייתיות עם הענין ויש השלכות על התחבורה בעיר והכל היה נכון אבל, בסופו של דבר אמרתי לאהוד אולמרט –וזה קצת סתם את טענותיו, אחרי הוא אמר שזה מקובל בכל מקום בעולם שאתר תיירות סגור לרכב פרטי, כיצד נחדש עכשיו תנועה ועוד במקום בעייתי כזה ואמרתי לו: מה לעשות שהכותל המערבי הוא לא רק מקום תיירות אלא בעיקר מקום תפילה?
אורי מקלב: ! מקום תיירות הוא מקום אליו אדם מגיע פעם או פעמיים או שלש אבל כאן, אנשים מגיעים לפעמים גם שלש פעמים ביום ויש שמגיעים פעם ביום או פעם בשבוע ואנחנו מכירים את החשיבות המיוחדת שיש להגעה לכותל המערבי כמקום שמגיעים אליו הכי הרבה אנשים, גם אם הוא לא התיירותי ביותר בארץ.
אורי מקלב: סיפרתי לו את הסיפור שלי, יש לי סבא חולה והוא מרגיש, הוא יודע שהוא כבר בסוף ימיו.
אורי מקלב: הוא נמצא בבית חולים והסכימו לתת לו לנסוע לכותל המערבי.
אורי מקלב: זה מה שהוא ביקש.
אורי מקלב: האם אתה חושב שאני יכול לקבוע אתו זמן שתלוי בהגבלת שעות?
אורי מקלב: הכותל הוא מקום שאליו מגיעים אנשים שיצאו –כמוהו, למשל, לחופשה מאישפוז ואין סוף להסברים שיש על ההגעה לכותל ועל האנשים שמגיעים אליו.
אורי מקלב: הכותל הוא הרבה מעבר לאתר.
אורי מקלב: רק בשבוע שעבר נעזרתי בעוזרים של הרב רבינוביץ' ולא ידעתי איזה מעשה גדול היה שם עבור אישה שלא יכולה להגיע לשם, היא לא נכה באופן מוגדר אבל היא לא יכולה בשום אופן לנסוע באוטובוסים.
אורי מקלב: היה זה יום האזכרה לפטירת אביה והיא הובאה אל הכותל המערבי.
אורי מקלב: הדמעות והתודות שלה היו גדולות יותר מכל שיקול תעבורתי.
אורי מקלב: עוד לגבי ההיבט לעתיד.
אורי מקלב: העיר העתיקה סגורה לרכב פרטי מזה שנה וחצי, מן השעה תשע בבוקר ועד שש בערב.
אורי מקלב: הגענו להסכמה באשר לשעון הקיץ אבל מאז שהעיר העתיקה נסגרה לפני שנה וחצי היו הרבה פניות לוועדה לקיים דיון בנושא הזה.
אורי מקלב: ולא קיימתי דיון.
אורי מקלב: קודם כל יש לי בזה מחשבה אישית כי מאז שעבדתי בעיריה לא רציתי להתערב בענין הזה אולם, השנים עוברות ובעלי תפקידים התחלפו ועזבו.
אורי מקלב: בכל אופן, אני לא מתווך בענין הזה אבל משעבר זמן –ואני לא מדבר על הסגירה עצמה כי אנחנו מקבלים אותה וכל כמה שאנחנו שואלים לגבי היעילות שלה עדיין אנחנו מקבלים אותה אבל, מדובר כאן על הרחבת הסגירה.
אורי מקלב: בזמנו דובר שיהיו דרכים אתן אפשר יהיה להגיע ברכבים ואחד הדברים שדיברו עליו היה השאטלים.
אורי מקלב: שאדם יוכל להגיע עם רכב פרטי, להעלות לשאטל ולהגיע.
אורי מקלב: ולא רק ממקום אחד ולא רק מאיזור מסוים.
אורי מקלב: דיברנו על כך שהכותל צריך להיות נגיש לעם ישראל.
אורי מקלב: בסגירה אמרנו שאנשים יסעו עם רכב בעיר העתיקה ולא יהיה דבר כזה שהדרך תהיה סגורה.
אורי מקלב: חלק מזה אולי היה פוליטי אבל אנחנו מדברים על הענין עצמו, בלי שום תוספת פוליטית, חשוב שעם ישראל יוכל להגיע בצורה קלה לעיר העתיקה.
אורי מקלב: שלא יהיה מצב שיהודים לא יוכלו להגיע אל הכותל המערבי בגלל שהמקום לא מספיק נגיש או לא נוח להגעה.
אורי מקלב: ביקשנו, אם כן, לקיים את הדיון הזה, לראות מה נעשה בדבר, מה קורה היום בנושא השאטלים וההגעה באמצעות תחבורה ציבורית אל הכותל.
הרב שמואל רבינוביץ': אמשיך את דברי יושב הראש.
הרב שמואל רבינוביץ': בשנת 2004 –כמו שאתה אומר, לפני שבע שנים, היו בכותל המערבי שני מליון מבקרים.
הרב שמואל רבינוביץ': בשנת 2009, לפי נתוני משטרה, היו שמונה מליון מבקרים.
הרב שמואל רבינוביץ': ב 2010, לפי הנתונים שהמשטרה מסרה בשבוע שעבר,היו עשרה מליון מבקרים, עלייה של כמעט 25% במספר המבקרים מ 2009 ל 2010.
אורי מקלב: כל מספר בעצמו הוא מרשים, לא רק האחוזים.
הרב שמואל רבינוביץ': מדובר במספרים אדירים.
הרב שמואל רבינוביץ': אין ספק שיש עלייה בתיירות, הן ביהודית והן בלא יהודית, גם בכלל בארץ.
הרב שמואל רבינוביץ': כתוצאה מכך יש יותר מבקרים.
הרב שמואל רבינוביץ': בנוסף, התיירות היהודית -ובמיוחד זו הדתית באה מספר פעמים אל הכותל והוא חלק עיקרי, כנראה, מן הביקור שלה בארץ.
הרב שמואל רבינוביץ': כתוצאה מכך יש מספר משמעותי של אנשים שבאים אל הכותל בכל שעות היממה.
הרב שמואל רבינוביץ': שלוש מאות ששים וחמישה ימים בשנה הכותל מלא, דבר שלא היה לפני מספר שנים.
הרב שמואל רבינוביץ': גם שלמה המלך, כשהקים את בית המקדש אמר: "כל תפילה, תחינה שתהיה לאדם, פרש כפיו על הבית הזה הקדוש ברוך הוא ישמע את תפילתו" וגם הגוי השב מארץ רחוקה, אמר עליו ישעיהו הנביא: "כי ביתי בית תפילה ייקרא לכל העמים".
הרב שמואל רבינוביץ': לא קל לנווט את המקום הזה עם עשרה מליון מבקרים - - -
אורי מקלב: יש עשרות מליונים בעולם שמאמינים בבניית בית המקדש ובאים לראות את המקום.
הרב שמואל רבינוביץ': היה נשיא מקדוניה, שהוא פרופסור באוניברסיטה והוא הוציא ספר על הר הבית ועל כך שבית המקדש ייבנה.
אורי מקלב: הם גם מאמינים שהם חלק מבניית בית המקדש ושהם אמורים להיות חלק ממנו.
אורי מקלב: כתוב שבית המקדש יהיה מקום אליו יבואו אומות העולם והוא יהיה מקום מסודר עבור אומות העולם כדי לראות את עבודת הכהנים ואת בית המקדש.
הרב שמואל רבינוביץ': לכן, בסופו של דבר, הסגירה של העיר העתיקה היתה מחוייבת המציאות.
הרב שמואל רבינוביץ': אין זה שהיתה אפשרות להגיע ברכב פרטי ועכשיו אין כי גם אז לא היתה אפשרות להגיע ברכב פרטי.
הרב שמואל רבינוביץ': אפשר היה לעמוד בעומס תנועה משך שעה וחצי ותושבי הרובע באו להתלונן ונכים באו להתלונן וכל מי שרק מגיע לשם ראה שהתנועה בעיר העתיקה שותקה לחלוטין.
הרב שמואל רבינוביץ': ככל שבאו יותר מבקרים כך העומס היה גדול.
הרב שמואל רבינוביץ': כשהיו הדיונים עם ראש העיר הר' אורי לופוליאנסקי, היו רבנים ואנשים שטענו שאין מקום לסגור את העיר העתיקה מסיבות כאלו ואחרות אבל, הכריע הרב נבנצל בהכרעה ואני אקריא את המכתב: "ברור הדבר שיש לתת עדיפות לתחבורה הציבורית על פני כלי רכב פרטיים ויש להעדיף את העלאת האוטובוסים -שהפסיקו אותם, מתשע בבוקר ועד חמש בערב, לככר גורן, זה עדיף על פני הכניסה של רכבים פרטים".
הרב שמואל רבינוביץ': מה שקרה הוא שעוד לפני סגירת העיר העתיקה, עירית ירושלים סגרה את העיר העתיקה בפני אוטובוסים ותחבורה ציבורית משעה תשע בבוקר ועד לשעה חמש או שש בערב.
הרב שמואל רבינוביץ': רק מה, השעות האלו מיועדות לאנשים מבוגרים או נשים עם ילדים קטנים, והיינו צריכים כולנו לעלות את כל העלייה של שער האשפות כדי להגיע לכותל המערבי.
הרב שמואל רבינוביץ': עשינו את זה גם בתנאים שהיו קשים כמו בחורף.
הרב שמואל רבינוביץ': הפשרה שנעשתה אז היתה שמחמש בערב עד למחרת בבוקר תתאפשר הכניסה.
הרב שמואל רבינוביץ': ההסכמה היתה שעם סגירת העיר העתיקה לכלי רכב פרטיים האוטובוסים יעלו במשך כל שעות היממה, למעט השעות בהן אין תחבורה ציבורית לככר גורן.
הרב שמואל רבינוביץ': הדבר הזה לא נעשה.
הרב שמואל רבינוביץ': ועל כך יש הרבה מאד תלונות.
אורי מקלב: אז כיום שום קו אוטובוס לא עולה למעלה.
הרב שמואל רבינוביץ': מתשע בבוקר ועד חמש אחר הצהרים.
הרב שמואל רבינוביץ': התחבורה הציבורית לא נכנסת משער האשפות.
הרב שמואל רבינוביץ': משעות הערב היא נכנסת.
אורי מקלב: אומר הרב רבינוביץ', שלפי ההסכם שהיה אז, ברגע שתיסגר העיר העתיקה לרכבים פרטיים תתאפשר העלאת אוטובוסים לככר גורן, במיוחד בשעות שבמהותן הן עדיפות להגעה.
אורי מקלב: בשעות הבוקר, למשל, מגיעים אלה שזקוקים לרכב כדי לעלות ומשתמשים יותר בתחבורה הציבורית.
הרב שמואל רבינוביץ': האבסורד הוא שבלילה, כשהעיר העתיקה פתוחה אז האוטובוסים נכנסים וכשהעיר סגורה האוטובוסים לא נכנסים.
הרב שמואל רבינוביץ': ב 20 לאוקטובר 2009 היה דיון -ערב סגירת העיר העתיקה, אצל מנכ"ל עירית ירושלים ואז סוכם שמשרד התחבורה מוציא מסלול סובב חומות שבחלקו ישתווה לקו 38 והוא יהיה קו נוסף אשר יקיף את האתרים הציבוריים באיזור ויגיע גם אל העיר העתיקה ואל הכותל.
הרב שמואל רבינוביץ': עוד סוכם שבמקביל יהיה קמפיין הסברה שבו יאמרו לאנשים היכן הם יכולים לחנות בתוספת לוחות הזמנים של האוטובוסים, כשמכל החניונים יש שאטלים.
הרב שמואל רבינוביץ': המכתב הוא, כאמור, מתאריך 20.10.09, חתום על ידי אגף הסדרי תנועה בעירית ירושלים.
הרב שמואל רבינוביץ': משתתפים בו החברה לשיקום הרובע, קובי ברטוב ואנשים נוספים.
הרב שמואל רבינוביץ': בסופו של דבר, בשורה התחתונה, אנשים טוענים שהם מחכים לעתים הרבה מאד זמן בחניונים.
הרב שמואל רבינוביץ': החניון היחיד שמאד פעיל הוא החניון של קרתא, ושם, שוב, האדם מביא עצמו לאיזושהי מערבולת של עומס תנועה בגלל קניון ממילא.
הרב שמואל רבינוביץ': בחניונים שסיכמו עליהם -כמו חניון הלאום או כמו חניון גבעת התחמושת -שמשופץ כרגע וחניון הרכבת, השאטלים לא עובדים בכלל או לעתים עובדים בצורה מקרטעת מאד.
הרב שמואל רבינוביץ': לא קיימת מסה של שאטלים שיכולים להיכנס לעיר ויכולים לאפשר לאדם שיש לו רכב פרטי לחנות בנקודה מסויימת ולהגיע אתם אל הכותל המערבי.
אורי מקלב: במאמר מוסגר, ציינת פעם שבחגים השאטלים עובדים בצורה מאד מוצלחת, זאת אומרת שיש אלטרנטיבה.
הרב שמואל רבינוביץ': אם היינו חושבים שזה לא עובד אז הענין היה אחר אבל זה עובד מצוין בימי חג.
הרב שמואל רבינוביץ': אני מקווה שהשנה הזו זה יעבוד גם בימי הסליחות ובעשרת ימי תשובה שאז בלתי אפשרי להגיע וזו קבוצת אנשים גדולה יותר אפילו יותר מחול המועד.
הרב שמואל רבינוביץ': השאטלים האלה עובדים.
הרב שמואל רבינוביץ': אנחנו זקוקים לכך שהשאטלים יעבדו משך כל השנה כדי שלא יהיה מצב שבו לאדם יהיה קשה מדי להגיע לכותל המערבי שהרי הכותל הוא קודם כל מקום קדוש.
סמדר שיינין: הרב צודק כשהוא אומר שאין תבונה בהורדה של התחבורה הציבורית בשעותה יום כיוון שדוקא אז לא יורדים רכבים מכיוון הרובע ויותר קל לאוטובוס לנסוע שם כשהוא לא חוסם אף אחד.
סמדר שיינין: לגבי השאטלים, האנשים בינתיים משתמשים בקו 38 והוא קו שמלכתחילה נועד לשימוש של תושבי הרובע, כדי להקל על החיים שלהם ביציאה ובכניסה בלי שהם משתמשים ברכבים הפרטיים.
סמדר שיינין: הקו הפך, קודם כל, למיניבוס והוא קטן מדי.
סמדר שיינין: כשהוא אוסף את הנוסעים משער האשפות לא נותר מקום לתושבים ולמבקרי הכותל.
סמדר שיינין: יוצא שהוא לא עומד בייעודו לשמש את תושבי הרובע ומבקרי הכותל.
סמדר שיינין: התדירות שלו סדירה.
סמדר שיינין: אחת לרבע שעה.
סמדר שיינין: עדיין הוא לא שאטל אלא אוטובוס.
סמדר שיינין: הוא אוטובוס לכל דבר.
סמדר שיינין: מיזערו אותו בגלל המעבר ברובע הארמני.
סמדר שיינין: בשום אופן אי אפשר לקרוא לקו 38 שאטל ואנחנו מתנגדים לאפשרות שישתמשו בו כשאטל.
סמדר שיינין: תושבי הרובע משתמשים בו לאורך כל היום, יש נוסעים קבועים שבאים לעבוד ברובע ונוסעים קבועים שיוצאים ממנו בצהרים ותלמידים ועגלות וכל דבר רגיל אחר.
סמדר שיינין: זה מיניבוס שנועד לשרת את תושבי הרובע.
אורי מקלב: מה קורה היום, כשהעיר העתיקה סגורה לרכבים פרטיים?
סמדר שיינין: אני חושבת שזה מבורך, ממש כך.
סמדר שיינין: התנגדנו בכל תוקף כי ידענו שיהיו בעיות ואכן היו בעיות אבל, קודם כל, מתרגלים ודבר שני, בסופו של דבר, בשורה התחתונה, זה מבורך.
סמדר שיינין: הרעיון היה קשה לביצוע אבל יחד עם ענף התחבורה של עירית ירושלים הגענו להבנות וזה ממש טוב.
אלעד קנדל: מבחינתנו, בנושא הזה סימנו רכישה של מעין טרקטורונים עבור החברה לשיקום הרובע היהודי על מנת לסייע במשהו שמתעכב כבר קרוב לשנתיים, עבור אנשים שיש להם קושי וכבר משתמשים בזה בתוך העיר העתיקה.
אלעד קנדל: ברובע עושים בו שימוש לאורך כל השנה, במיוחד באירועים ספציפיים.
אורי מקלב: האם מישהו מבחוץ יכול להשתמש בשירות הזה?
אלעד קנדל: אני מניח שכן, בסך הכל העמדנו את זה בדיוק לצרכים האלה, בעיקר לטובת תושבי הרובע היהודי אבל אני מניח שהחברה לשיקום הרובע תוכל לתכנן אתנו משהו בענין באופן שאפשר יהיה לתת שירות גם למי שאינו תושב הרובע.
אלעד קנדל: בפסטיבלים ובאירועים מיוחדים אנחנו מעמידים את אותם כלים לרשות הציבור הרחב.
אורי מקלב: האם שמחת בית השואבה נחשבת פסטיבל שמצדיק את העמדת הכלים?
אלעד קנדל: לדעתי כן.
אלעד קנדל: לא אמורה להיות עם זה שום בעיה.
אלעד קנדל: בחול המועד האחרון שכרנו אותם וזה פעל מצוין בתוך הכותל המערבי.
אלעד קנדל: אנחנו עומדים לרכוש.
אלעד קנדל: לשאלת יושב הראש, מדובר בסוג של ניוד.
אלעד קנדל: בעזרת השם נרכוש כאלה כדי שבימי חג ובעומס, כשאי אפשר להעלות אוטובוסים משער האשפות, נוכל לנייד אנשים.
אורי מקלב: חשוב לשמוע שלקראת החג יש פתרון.
אלעד קנדל: ברשות לפיתוח ירושלים סיימנו עכשיו תכנית אב להנגשה בעיר העתיקה רבתי.
אלעד קנדל: התחלנו פיילוט בדרך ויה דה לורוזה וכשמה כן הוא.
אלעד קנדל: סיימנו אותו עתה.
אלעד קנדל: אנחנו מתחילם את ההנגשה בתוך העיר העתיקה.
אלעד קנדל: החלק שרלבנטי לדיון הזה הוא שאנחנו עכשיו, בשיתוף עם הבטוח הלאומי ו"יד שרה", מכינים אופציה להכניס רכב או שני רכבים עבור נכים, רכבים שיהיו מעין שאטלים לנכים שיעשו מסלול סובב באותן תחנות עליהן דיברתם כאן.
אלעד קנדל: מקווה שהדבר הזה יפעל.
אלעד קנדל: בתשובה לשאלה של אבנר, שלא נשמעה: הענין כולו עדיין בשלבים אמצעיים שלו וטרם נסגר עד הסוף.
אלעד קנדל: הבטוח הלאומי מסייע, אנחנו מסייעים ברכישה ו"יד שרה" התחייבה לתפעל את זה.
אלעד קנדל: הרכבים מותאמים לנכים, כולל כסאות וציוד.
אבנר עורקבי: הכוונה הנסתרת היא למנוע מנכים על כסאות גלגלים - - -
אורי מקלב: רבותי, יש להתמקד בדיון.
אורי מקלב: מאיזה חניון יצא הרכב?
אלעד קנדל: הרעיון הוא שזה יסתובב בכל החניונים בשעות קבועות ויאפשר לנכים מכל הארץ להגיע.
אלעד קנדל: דבר נוסף, לגבי פרסום זמנים לתושבים, יש את אתר אגן העיר העתיקה, ככל שיהיה צורך ונוכל לסייע אז נפרסם את הזמנים של התנועה.
אלעד קנדל: מבחינתנו זו פלטפורמה שאפשר וניתן וצריך להשתמש בה.
אורי מקלב: הוזכרו ההחלטות וגם הקמפיין שלא נעשו בסוף.
אורי מקלב: עד היום הציבור לא יודע מה מתוכנן ומה קיים.
אלעד קנדל: דבר אחרון, אנחנו נמצאים בשלבי תכנון מתקדם של רחוב הפטריארכיה הארמנית ונתן מענה גם לענין הקמרונות ומעבר אוטובוסים.
אלעד קנדל: רכבים קטנים יוכלו לעבור שם.
אלעד קנדל: הענין הזה לא יתממש באופן מיידי אבל הוא יקרה.
אורי מקלב: מר דניאל שוקרון, מתנצל על כל שלא כולם הוזמנו.
דניאל שוקרון: "גם בדרך לבית המרזח נדרשת כוסית".
דניאל שוקרון: בדרך למענה הנכון למבקרים, השאטלים אמורים לאפשר נגישות.
דניאל שוקרון: הרב הזכיר את המספר הגדול של המתפללים והמבקרים ב 2011 והצפי הוא שהמספר יגדל.
דניאל שוקרון: ברור, אם כן, שאותם שאטלים לא ימשיכו לתת את המענה הזה והוא גם לא המענה האסטרטגי שדרוש למקום הזה מלכתחילה.
דניאל שוקרון: ייתכן שזו לא הועדה שיכולה באמת להזיז את הדבר הבא אבל אומר אותו בכל זאת, מזה שמונה שנים שהחברה לשיקום הרובע מגלגלת תכנית שנקראת "תכנית חניוני הרובע".
דניאל שוקרון: התכנית כבר הגיעה אל הועדה המחוזית אבל מהנדס העיר הנוכחי, מיד לאחר כניסתו לתפקיד, משך את התכנית.
דניאל שוקרון: משמעות התכנית היתה שכל תנועת הרכבים מגיעה אל הרובע היהודי מחוץ לחומות, היא נכנסת מתחת לחומה והתכנית קיבלה ברכה אפילו מרשות העתיקות כי משמעותה היא סגירת העיר העתיקה לרכבים פרטיים.
דניאל שוקרון: לפי התכנית יתחבר כביש מהר ציון ויעבור מתחת לחומה ומתחת לרובע.
דניאל שוקרון: החניון הקטן והעלוב, חניון מבקרי הכותל, שהוקצו בו מקומות ספורים, יבוטל כי בתכנית יהיו שמונה מאות מקומות חניה, גם עבור תושבי הרובע וגם למבקרי הכותל.
דניאל שוקרון: אגב, היא העוגן של תכנית האב לתחבורה של סובב העיר העתיקה.
דניאל שוקרון: כאמור, את הדברים אני מביא כדי שיירשמו.
דניאל שוקרון: לגבי החניונים ובהמשך לדברי הרב, עליית המונים לעיר העתיקה ולכותל המערבי –ובע"ה להר הבית, דורשת פתרון ברמה לאומית.
דניאל שוקרון: אנחנו עוסקים כאן באקמול כדי לעזור לתושבים ולמבקרים.
דניאל שוקרון: הכמויות יגדלו וכבר היום יש כאלו -אם זה בעצרות מיוחדות ואם זה ברגלים עצמם, כמויות הן כאלו שגם המשטרה החלה לדבר על כך שמבחינה בטיחותית יש בעיות גדולות מהרבה היבטים.
דניאל שוקרון: יוצא שנדרשת כאן חשיבה של צוות לאומי שימצא פתרונות הנגשה.
דניאל שוקרון: ברור שחניון קרתא וחניון הרובע לא יתנו את כל המענה וצריך פתרון הנגשה יותר רחב.
אורי מקלב: חניון "גבעתי" בוטל וזה עוד משהו שמתווסף לענין.
דניאל שוקרון: נכון.
אורי מקלב: נסת
אורי מקלב: פק כרגע בחלק הזה ונעמוד אתך בקשר כשיהיה דיון מיוחד בענין חניוני העיר העתיקה.
אורי מקלב: קודם לכן הועדה תבדוק את הסיבות שבגללן נמשכה התכנית.
אורי מקלב: יש היבטים כמו מדיניות חוץ ודברים נוספים שצריך לבדוק אותם.
אורי מקלב: מכל מקום, זה לא הנושא שכאן כי מדובר כאן על הנגשה לכותל, לא רק מתוך הרובע אלא גם מתוך העיר העתיקה.
דניאל שוקרון: התחלנו בחשיבה על אותם רכבי תפעול כדי ליצור מצב שבו שהם יעבדו משער יפו ומחניון קרתא, אל תוך העיר העתיקה, לכלל הציבור.
דניאל שוקרון: יש כאן סוגיות שנוגעות להיטלים כי זה שונה מאיזור תפעולי מוגדר ויש כאן סוג אחר של רשיון והיטל.
יגאל לוי: יש להתייחס לנושא האוטובוסים.
יגאל לוי: האוטובוסים שמביאים תיירים, תלמידים וחיילים מפריעים לתנועה בכל העיר העתיקה.
יגאל לוי: יש להתייחס גם לזה.
יגאל לוי: יש תלמידים שבאים לסיורים והם באים דרך שער שכם או דרך בריכת הסולטן.
יגאל לוי: פונים שמאלה דרך הכלביה ומגיעים.
יגאל לוי: יש גם אוטובוסים של תיירים.
יגאל לוי: הם מגיעים משך כל שעות היום.
יגאל לוי: בנוסף, ימי שני וחמישי הם ימים של חגיגות בר מצוה.
קריאה: הם חונים על הכביש ואין אכיפה מספיקה.
קריאה: אפשר שהאוטובוסים יסתובבו לאחור מרגע שהנוסעים יורדים.
דניאל שוקרון: הוספנו תמרור האוסר על חניית אוטובוסים.
דניאל שוקרון: ייתכן ואין אכיפה.
אורי מקלב: הועדה קיבלה פניות בנושא "אגד".
אורי מקלב: והיום ההשבעות חזרו אל הכותל.
יגאל לוי: בשנה שעברה היו בערך 45,000 השבעות.
אורי מקלב: להשבעות מגיעים לאו דוקא ברכב פרטי אלא גם בתחבורה הציבורית ויש עומסים.
קובי דוידיאן: כשיש השבעה מרחיבים את הסגירה של העיר העתיקה למשך שעות גדול יותר, לא נותנים למבקרים להיכנס עם רכבים פרטיים.
קובי דוידיאן: יש השבעות של חטיבת הצנחנים אליהן מגיעים כעשרת אלפים איש.
קובי דוידיאן: התחלנו בשנה האחרונה לתת עבור ההשבעות שאטלים מגבעת התחמושת.
קובי דוידיאן: מודיעים להורים.
אורי מקלב: מהיכן השטאלים מגיעים?
קובי דוידיאן: מגבעת התחמושת.
אורי מקלב: הדבר חשוב כי צריך למשל, שיהיה תיאום לפיו ההשבעות לא יהיו בערבי ראש חודש או בימי חג.
אורי מקלב: אמר פעם מישהו במשטרת ישראל שבירושלים יש לוח שנה מיוחד והוא לא סטנדרטי ובנוסף, יש לוח שנה של הכותל והעיר העתיקה.
אורי מקלב: יש ימים שלא היו ידועים אבל הימים האלה מהווים חלק מלוח זמנים לא פחות משמעותי מלוח שנה רגיל.
אורי מקלב: ערב ראש חודש ככלל, ערב ראש חודש אלול כפרט, או שני חמישי שהם ימים עמוסים בבקרים וכן הלאה.
אורי מקלב: על המבקרים להיות מודעים לימים האלה כדי שיגיעו בימים אחרים.
אילנה דרורי: נושא השאטלים פחות נוגע לי אבל אביא את עמדת המשרד.
אילנה דרורי: משרד התיירות קבע יעד של חמישה מליון תיירים עד שנת 2015 וזה אומר יותר עומס על העיר העתיקה, לכן, הנושא של סגירת אגן העיר העתיקה הוא בהחלט מבורך וגם משרד התיירות דחף לקבלתה ההחלטה הזו.
אורי מקלב: מה היה הצפי לפני כן?
אילנה דרורי: בשנה שעבר הגענו לשלושה מליון וחצי תיירים.
אילנה דרורי: תיירות נכנסת.
אורי מקלב: למשרד התיירות יש יעד של חמישה מליון תיירים.
אורי מקלב: מהו הנתון הקודם?
אורי מקלב: האם מדובר בהגדלה של מספר התיירים ב 50%?
אילנה דרורי: מעט פחות מזה.
אילנה דרורי: בכל מקרה אנחנו מקווים שנגיע למספר הזה.
אורי מקלב: זהו עוד נתון שמצטרף להיערכות.
אילנה דרורי: הליך סגירת העיר הוא, כאמור, מבורך.
אילנה דרורי: פעלנו יחד עם עירית ירושלים כדי לאפשר נגישות לתיירים גם מסביב לעיר העתיקה כלומר, שכלי רכב מובילי תיירים קרי, אוטובוסים, יורידו תיירים וימשיכו הלאה.
אילנה דרורי: הוקדשו לשם כך מספר חניות בשער האשפות, חניות שהן רק לצורך העלאה והורדת תיירים וכך נפתר חלק מן הבעיה כי האוטובוס ממשיך ויוצא מן האיזור.
אילנה דרורי: יש צורך באכיפה.
יגאל לוי: כשמגיעים שלושים או ארבעים אוטובוסים שמגיעים בבת אחת אין פתרון.
יגאל לוי: זה רחוב צר.
אילנה דרורי: הוקצו שם יותר משש תחנות-חניות כאלו, שהן רק לצורך הורדת נוסעים והעלאתם.
קריאה: זה לא ענין של אכיפה כי תמיד יש שם שוטר תנועה אלא שהכל תקוע והכל עומד.
קריאה: אין מספיק מקום לאוטובוסים.
אילנה דרורי: פתרון נוסף הוא מעגל תנועה בהר ציון שגם הוא יהיה לצורך הורדת והעלאתם נוסעים.
אילנה דרורי: יש מספר מוקדים מסביב כך שהתנועה הרגלית של תיירים -בתוך העיר וממנה, תתקיים.
אילנה דרורי: רכב אשכול, שהוא רכב של מורה דרך יחד עם התיירים, גם קיבל פתרון בחניות מוקצות.
אורי מקלב: הדברים שלך מעצימים את הדרישה להקמת השאטלים.
אורי מקלב: אנחנו עדים לכך שהעיר העתיקה "תיסתם" עם תיירים וככל שהדבר מבורך, יהיה גידול וכבר היום המצב לא מספיק תקין.
אורי מקלב: ככל שניערך מראש, ככל שנפזר את הגעת האנשים אל מחוץ לעיר העתיקה כך ייפתר הענין.
אילנה דרורי: לגבי השאטלים, זה לא בתחום הפתרונות שלנו.
אורי מקלב: דרור, הגעת לדיון אחרי שהרב הקריא מכתב שהיה בו סיכום.
אורי מקלב: סגירת העיר העתיקה היתה אמורה לקרות כשהשאטל הוא built iin.
אורי מקלב: היה סיכום מפורש על זה.
דרור גנון: כל שנה מחדש אנחנו "שוברים את הראש".
דרור גנון: בשיחות שלי עם פוליטיקאים ואחרים ביקשתי שירימו את הכפפה.
דרור גנון: לא ייתכן שנדבר כאן עכשיו על שאטלים כשהם כלל לא הבעיה.
דרור גנון: יש קיבולת של חטיבת ירושלים, יש קיבולת לככר גורן, הרב רבינוביץ' קיבל אישור לתת אישורי כניסה, הכמות הנכנסת היא מעבר למה שאפשר.
דרור גנון: יש בעיה של תנועה בתוך הככר.
דרור גנון: יש בעיה של איגוף בעיר העתיקה כי אין דו סטריות.
דרור גנון: אין יותר אוטובוסים ממוגני אבנים לפי דרישת המשטרה ויש בעיות.
דרור גנון: קווים 1,2,3, נוסעים בלי מיגון אבנים אבל ההנחיה המקורית היא מיגון עמיד לאבנים.
דרור גנון: חניונים לא באים בחשבון וכניסת רכב פרטי דרך חטיבת ירושלים לא תבוא בחשבון.
דרור גנון: כל עיר היסטורית בעולם סגורה לכלי רכב.
דרור גנון: אין דבר אחר.
דרור גנון: אלא אם כן יש תחבורה שמסיעה המונים ואת זה אנחנו מנסים לקדם למרות שהענין הרגיש מסיבות ידועות.
דרור גנון: אפשר להשתמש בתחבורה רבת קיבולת שנוסעת כל הזמן.
דרור גנון: ברם, אוטובוס נוסע מתעכב בדרך כי אין לו פניה שמאלה בכלביה.
דרור גנון: העיריה רוצה לקדם את הגשר בבריכת הסולטן ליד הפנייה לכלביה אבל יש גם בעיות אחרות.
אורי מקלב: אין ויכוח על כך שהכותל שונה מכל אתר היסטורי בעולם.
דרור גנון: יש, יש מקומות שהם פי - - -
קריאה: אולי כאתר עליה אבל אין מקום שאליו באים אנשים מבוגרים מדי יום במסירות נפש.
דרור גנון: יש ואתם מכירים אותה אבל אני לא רוצה להיכנס לזה.
דרור גנון: עשינו עליה גם עבודה כי רצינו לראות אך הם מתמודדים עם חמישים מליון מתפללים שמגיעים בפעם אחת.
קריאה: כל שנה מתים שם המונים.
דרור גנון: לא משנה, זה כבר ענין אחר אבל יש ערים כאלו בעולם.
אורי מקלב: לשיטתך, אם העיר לא היתה היסטורית, מה היית עושה?
דרור גנון: קודם כל נדרשת דו סטריות בחטיבת ירושלים.
דרור גנון: להוציא את כל החניות לאורך הדרך.
דרור גנון: כשאנחנו עובדים בפסח ובסוכות אז אנחנו מעבירים שם אוטובוסים בכיוון דו סטרי.
דרור גנון: אני רוצה את זה משך כל השנה.
דרור גנון: גם את הקווים 1,2,3, אני רוצה להעביר משם.
אורי מקלב: אי אפשר לבטל מקומות חניה אלא אם כן תשתמש בשאטלים.
הרב שמואל רבינוביץ': דרור אמר דבר חשוב אבל יש לזה השלכות.
הרב שמואל רבינוביץ': ניתוק האוטובוסים מן הכביש של שער שכם לכיוון ירושלים הוא גם אמירה מדינית.
הרב שמואל רבינוביץ': היו הרבה מאד דיונים בשאלה האם אנחנו יכולים לעשות את זה כשיש לזה השלכה על הר הזיתים ועל האיזור כולו.
הרב שמואל רבינוביץ': נכון שכן צריך לעשות שם את הכביש דו סטרי לפחות בזמנים כאלה ואחרים אבל, לקחת את האוטובוסים ולהעתיק אותם משם באופן ברור ליד הכלביה, יש בזה אמירה מאד מאד מאד מסוכנת.
אורי מקלב: רק אומר שאנשים פנו כבר בשאלה: למה לפנות משער שכם ואז התשובה היתה שבאפשרות השניה הר הזיתים נסגר ואז משאירים אנשים לאפשרות שיחטפו אבנים כדי לשמר את המקום הזה.
אורי מקלב: היה כאן ויכוח פוליטי.
אורי מקלב: היו תגובות יותר קשות.
דרור גנון: בחודשיים האחרונים יש שיפור.
אורי מקלב: נכון אבל היו תקופות שהשלכת האבנים היתה בתכיפות גדולה יותר ואנשים לא רצו להגיע.
דרור גנון: אם יש בעיה פוליטית אז אפשר לדון בה בצורה אחרת ואפשר שקו אחד יעבור משם.
דרור גנון: הר הזיתים יכול לקבל את קו 5א' מתוגבר.
דרור גנון: אני לא רואה את הבעיה.
דרור גנון: אתם סותרים את עצמכם כי מחד אחד אתם מסבירים שהכמויות יגדלו באופן דרמטי אבל מצד שני לא נותנים את הפתרון.
דרור גנון: אפשר גם לזה למצוא פתרון אבל, אני חייב את הגישה הישירה.
דרור גנון: אני לא יכול לסובב שאטל כי אז לא תהיה לו גם אמינות, כי לא יהיה שאטל כל חמש דקות אלא כל רבע שעה או עשרים דקות, שזה זמן סביר של סבב אבל, מסולטן סולימאן האוטובוס לא יחזור.
דרור גנון: הוא לא יחזור אז אנשים לא ישתמשו בו.
דרור גנון: יש בעיה של אמינות בציר, קשה לעבור את הציר מסולטן.
אורי מקלב: ומה לגבי החגים, הרי בחגים השאטל מתבצע מצוין?
דרור גנון: בחגים חטיבת ירושלים הופך דו סטרי.
דרור גנון: אני רוצה פתרון, שהרחוב יהיה דו סטרי.
דרור גנון: או אז אוכל להכניס יותר אוטובוסים ואנחנו רוצים להוסיף עוד קו אחד לכותל, שיבוא מן הדרום, מארמון הנציב, יש בקשות רבות מן האיזורים האלה, גם כדי להגיע לכותל.
דרור גנון: הם אומרים: אנחנו יותר קרובים, אנחנו על הציר ואין קו.
דרור גנון: יש כוונה לתת עוד קו אבל כל האוטובוסים האלה לא יוכלו לעבור, אין קיבולת בכביש הזה.
דרור גנון: הפתרון בסוף יבוא בתשתית ובאיסור על רכב אחד לטובת אוטובוס עם מאה איש.