GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אהרון צברי: עוטף אמר ואני אגיד נושא של מרקם החיים הוא הדבר המרכזי, הרבה פעמים אנו מוותרים על דברים על מנת לתת פתרון לנושא של מרקם החיים אני אומר לכם בצורה ברורה מרקם החיים עומד לא כסיסמא אלא כאמירה כי אם היינו עושים אלו שהם רמות בידוק אחרות להגיד שהמעברים מנקודת -
אורי מקלב: צריך את זה אז תעשו אין ברירה אף אחד לא דן אנשים שבאים למחסום כמו שנאמר פה מרגישים שזה לא זה, זה לא בעיה ביטחונית.
אהרון צברי: אמר מפקד העוטף אני מסכים עם זה אם יש תקלה בעיה נקודתית צריך לדוק ולתת פתרון ולכן אנו בודקים –
אורי מקלב: אני חושב שהמוקד יכול לשפר את המצב צריך לחשוב על איזה פרסום של מספר של מוקד אני יודע שזה עובד באזרחי אני לא יוצא היום לשום דרך בלי שאני עושה *955 או כל אחד או כוכבית 16 ואני מרוויח מזה הרבה פעמים, אני שומע שיש בכביש ירושלים תל אביב אני נוסע ממקום אחר אני לפעמים למדתי שכשאומרים אבל בסך הכול אני גם חושב שזה אחד השירותים הטובים אני רוצים לפתח אם יש מוקד גם בנושא הזה לא תמיד מפקדים יודעים בלמעלה שיש משהו אני בטוח שאם הם יודעים הם עושים אבל הרמה למטה של השטח לא תמיד מה שקורה ואני אומר לך אני מכיר את המציאות הייתי במירון – נסעתי שבוע שעבר, לפני שבועיים ונסעתי בדרך של האזרחים הרגילים לא נסעתי באח"מים ורציתי לבדוק את זה וראיתי שחלק מהבעיה עשו הכול אבל כשהוא סוגר את צומת חנניה לכניסת רכב אז הוא שם שם את השוטרת היא לא מדווחת לו מה קורה בהמשך והאזרח לא יודע שבעצם סגור ואין לו מה לחכות והוא מחכה והפקק ממשיך ועוד וכל כמה דקות נהיה עוד חמישים מטר ועוד חמישים מטר אוטובוסים מחכים וגם שלאוטובוסים יש כניסה אם היה עובר אחד השוטרים על האופנוע היה אומר תשמעו את אוטובוס תיסע אין לך מה לחכות שמע סגרנו את הכביש זה לא שיש פקק הכול נראה אחרת.
אורי מקלב: כשטלפנתי הוא מיד שלח מישהו.
אורי מקלב: לא תמיד השטח יודע לדווח למפקדים.
אורי מקלב: אם זה נכון באזרחי וזה נכון אם התועלת בדיווחים באזרחים זה קיים הגם שיש אנשים זה קיים גם בצבא בחלק הזה תחשבו על זה, זה חלק מהמסקנות שלנו אני חושב שזה יכול לשפר הרבה אני מניסיון אישי יודע שזה יכול לשפר אבל טלפון שהוא כוכבית כזו אזרחי שאפשר להגיע אליו או לחבר להגיד לאנשים שמע המחסומים אתה תקוע תגיד לנו.
אהרון צברי: בעניין הזה וכאן אני אומר גם למי שיתעסקו בנושא של מעבר ביתר אז נושא של מעבר ביתר שעכשיו הוא בבנייה אז ערבנו את ראש העיר את כל הגורמים על מנת לראות שבאמת המעבר שיוצא מצד ביתר לצד שטח ישראל לכיוון בית שמש שיבנה שייתן את המענה לצד בית שמש שיהיה –
אורי מקלב: מירושלים לבית שמש.
אהרון צברי: שיצא מכיוון ביתר לבית שמש, הנושא הזה הייתה פגישה עם ראש העיר ניסינו לראות שהדברים מקבלים מענה וב"ה זה בבניה זה מחסום ביתר לגבי המנהרות אני אתן כדוגמא שלכאורה היא אולי לא בעניינו אבל שוב הצבא מערכת הביטחון התעסקה בזה על מנת להקל על התנועה הרמזור אל חאדר שכולנו מכירים אותו הצבא התערב בעניין הזה ואני שוב אומר שמעבר למחסום הקטן המעורבות של מערכת הביטחון זה כולנו מנהל אזרחי אנו גוש אחד לתת את המענה ונתנו.
אהרון צברי: לוקח אותך למעבר המנהרות מעבר המנהרות היו בהתחלה נושא של שילוט האיקס הנושא הייתה פגישה עם שאול גולדשטיין ועם אנשים ועם משטרה וטענו וראינו איך נותנים את הפתרון על מנת להקל זה אחד יש אנשים שחייבים לעשות בדיקה אין מה לעשות אני יכול לומר לכם שיהודה נתן את הדוגמא של הבחור מבית ג'אלה נשים שגונבות רכבים מתחפשות לא משהי חלילה נראות כמו ככה יהודיות עוברות ואנחנו בדרך ככל עושים להם ואם מידי פעם אתה עושה בדיקה במסוף אתה נתקל בהרבה מאד אירועים זה היה מאד נפוץ בעזה –
אורי מקלב: בסופו של דבר אנו יודעים שיש תופעות כאלה בשביל זה אתם נמצאים אבל יחד עם זה אנו רוצים לראות הליכים שאפשר לשפר את זה הנה מנחם אומר ש-11 משאיות עומדות צריך לחשוב לפתוח את המסלול אני לא אומר שהצרכים שלכם מה שאתם עושים זה מיותר אתם עושים להתנכל אנו נזהרים להגיד את זה אנו אומרים במצב הקיים בנתונים לשפר את המצב במיוחד כמו שאמר גם מנחם המחסום החדש שנפתח עכשיו מירושלים אני מרגיש שזה נכון שזה עדיין לא נכנס ולא מאויש עם כל הצוות שצריך שמו מחסום בגלל אילוצי ביטחוניים אני בטוח לא סתם לא בגלל שיש לכם עודף בכוח אדם.
יהודה יהושע: סליחה אני אומר גם פה פשוט תיארו עובדות לא נכונות למרות שזה לא בדיוק האחריות העוטף המחסום הזה אבל אני ובגלל שחשוב לי המרקם חיים ולא לפגוע כל מי שחוזר עכשיו לגוש העובדות לא נכונות בהתחלה היו בעיות ואני התערבתי בזה באופן אישי אני יכול להגיד כי היו פידבקים טובים מהתושבים פתחנו שם שני נתיבים אין שם לחצים זה לא נתיב אחד.
אורי מקלב: רק שניה ההלוך הוא לא פחות מהחזור כלומר נקרא לזה ממזרח למערב הוא לא פחות בתור ציבור שנוסע אותו לחץ התחברותי מי שבא אין לו אותם תנאים והוא לא באותו הגודל של המחסום שבאים ממערב למזרח אז וזה סימן שזה כבר נמצא ברמה יותר נמוכה במובנה היום הוא לא נמצא ברמה של המחסום הקבוע והרגיל אז זה כבר המכוניות אותם נפח מכוניות אני בטוח שהשרות שם פחות טוב הוא חדש.
יהודה יהושע: הוא קבוע דרך אגב הוא זמני והוא דרך אגב גם בשעות מסוימות ולא באופן קבוע.
אורי מקלב: אבל בזמן שהוא קיים הוא צריך להכיל אותו נפח והוא לא נותן את המענה אז נכון שלא 7 דקות אז אם היה רק 12 דקות זמני הייתי מקבל השאלה אם זה לא גורם בשעות פקקים הרבה יותר ואת זה צריך לבדוק בשעות האלה.
אורי מקלב: מנהל אזרחי ישראל.
ישראל אפריאט: אני חדש בתפקיד שלושה חודשים אני לא מתכוון לחזור על שום מילה אני חושב שאתה צודק מליון אחוז בדיוק זה המצב אין ספק שאלמנט שקוראים לו מחסום זה לא משהו תחבורתי ולא נערכים לו ואין איזה אלמנטים או פטנטים במחסום מבחינת תחבורה אנו רוצים לבנות כבישים ואנו רוצים שיעברו כשבונים כביש לא בונים מצב אחר אלא שתהיה עבירות.
ישראל אפריאט: אין ספק שלמחסומים כן עושים סקרים גם של הפיקוד גם שלו גם שלנו מחסום ביתר שראו בו שהוא עובד אז כן נעשה על פי סקרים הוא נבנה על פי מודל משותף כוללים אנשי מקצוע תחבורתיים כדי שלא תגיע למצב הזה בטווח של כמה שנים כי מה לעשות ילודה וכמות רכב זה דבר וזה פשוט גודל זה משהו שהוא טבעי ואני לא יכול לבנות משהו למאה שנה אני בונה משהו לעשרים שנה.
אורי מקלב: תסביר לי מזה המחסום ביתר איפה נמצא?
מנחם מושקוביץ: אם אתה יוצא מביתר דרך צפון כיוון בית שמש לפני תחנת סונול עשו את זה עכשיו אחרי סונול.
אהרון צברי: מוציאים את המחסום הישן בונים חדש.
אורי מקלב: עושים מדידות גם כמה זמן ממתינים במחסומים?
אורי מקלב: ישראל אפריאט: הוא אמר נכון גם בחיזמה בשוטף זה שבע דקות תשע אבל לפעמים יש התרעות ואצלנו זה כבר הפך להיות כל יום לכן גם מה שאמר משה זה נכון עכשיו מי שיגיד תשמע חיזמה זה גם אלמנטים נוספים שלוש מאות אין אלמנטים נוספים זה מחסום קבוע שנבנה לטווח אתה רואה שבשלוש מאות יש גם טענות כלומר זה לא רק אלמנטים תחבורתיים אבל גם נעשים דברים ותכף נגיע לזה.
אורי מקלב: הכוונה היא להרחיב אנחנו נותנים פתרונות במקביל בכמה כיוונים וצריך להגיד את האמת אולי אתם לא מעודכנים היו מכתבים אני יודע להגיד סטטוס אני אמרתי לכם אני אמרתי ליושבי ראש המועצות כשנכנסתי לתפקיד אני לא אתן לכם מכתבים אני אגיד לכם את האמת יש תכנון היום בחיזמה - אדם הייתה בעיה סטטוטורית בגלל מה שאמרת אמבולנס איך יעבור כי אם אני נותן שני נתיבים בלי שול איפה עובר אמבולנס נתנו מעבר באמצע לחרום פעם שנייה קש"צ נכנס לתמונה ואמר אני גם רוצה ללכת על צווי תפיסה פעם שלישית יש מפרדה שר התחבורה עצמו אישר בדוק תכנון של הדבר הזה זה נמצא בתכנון בשני קווים מקבילים וכדי לתת פתרון פעם אחת ולתמיד לכביש המוות הזה אתה צודק זה כביש קטסטרופה .
אורי מקלב: באיזה שלב זה נמצא בשלב התכנון?
ישראל אפריאט: בשלב התכנון עבור מכרזים זה עובד בתכנון.
אורי מקלב: אבל אני מבין שיש שם גם הפקעות ודברים כאלה.
ישראל אפריאט: עם המתכננים עם הפרוייקטור אתה רואה את האנשים שעובדים בזה.
אורי מקלב: אבל ההפקעות בשביל לעשות את התכנון.
ישראל אפריאט: תהיה בעיה גם בהפקעות.
אורי מקלב: מתחילים בתהליך הזה מהר אתה יודע שהפקעות זה תהליך.
ישראל אפריאט: במקביל קש"צ נכנס לנושא היה דיון אצל עופר אינדיג יחד עם המתכננים של מע"צ כל מי שנגע בזה היה פורום די גדול -
אורי מקלב: כמה זמן מדובר לפי דעתך עד תחילת העבודות ?
ישראל אפריאט: תראה זה מערכות אזרחיות זה לא מערכות צה"ליות אצלנו גם המנכ"ל שהיתי אצלו אתמול לא הבין את הקצב אנו מכירים את הצבא באזרחות זה הולך קצת אחרת שמונה חודשים.
אורי מקלב: לתחילת העבודות.
ישראל אפריאט: לא, לדעתי סיום תכנון משך איזה להריץ ומכרזים זה לא תהליך קצר צריך להגיד את האמת.
אורי מקלב: אין החלטה שהולכים להפקעות זה צרכי ציבור זה בעיה אחרת
ישראל אפריאט: אני שמח שהתחלנו כי עד שאתה לא מתחיל אתה לא יודע מתי זה נגמר אז התחלנו.
אורי מקלב: כשרעבים קודם כל רוצים את האוכל אבל כשרואים את האוכל נהיים רעבים יותר.
ישראל אפריאט: ראש המנהל האזרחי הוא איש הנדסה קרבית אין ספק שהוא עושה מהלכים מהפכים במנהל האזרחי בכדי לא לעכב ותאמין לי כקמט אני יכול להגיד לך זה לא חיים קלים המטרה שלו להעיף ביורוקרטיה להגיע למצב שלכם מרקם ראוי עכשיו אנו עובדים במקביל על שלושה מישורים קודם כל תוך כדי תנועה עכשיו דבר ראשון ושתהיו מעודכנים ואתם יכולים להעיד אתם רואים בשטח עבודות כי הדבר הראשון שאני כקמ"ט רוצה זה בטיחות אתם רואים קודם כל אחזקה בכבישים ביהודה ושומרון אתם רואים את זה בכביש .
ישראל אפריאט: אנחנו עושים קודם על בטיחות הרעיון זה לגמור ולהביא אתכם למצב שהכבישים קודם כל יהיו בטוחים המענה השני למרקם חיים זה דוגמא משהו דיבר פה על אפרת אז דוגמא של כיכר היא הוחלפה ערב אחרי התאונה והרעיון זה לתת גם פתרון באמצעות אלמנט תחבורתי שייתן לכם מרקם חיים רמזור זה אלמנט תחבורתי שאני יכול לסדר איתו את התנועה ככר נשלטת לבד היא עושה לי סדר אבל מי שיש לו לחץ הוא נכנס לכן הרעיון הוא לפעול באלמנטים שיתנו פתרון גם לנהלים תחבורתיים והשבוע יוצאים מתכננים לעשות שם גל ירוק.
אורי מקלב: סליחה שאני מתפרץ לדבריך אנחנו חייבים לסיים.
ישראל אפריאט: הייתי רק רוצה לתת להם רק עוד כמה דברים הייתי אתמול אצל המנכ"ל, המנכ"ל בעד חנה וסע חנה וסע עובד טוב ביוש התחיל בסגנון של מסופון יש באזור בנימין ויש בעדו מקום הרעיון זה לתת לכם מצב של מרקם חיים.
אורי מקלב: אני רוצה להגיד לך קודם כל אנו מברכים על זה שהתחלתם בדבר הזה אנו מתרשמים שיש לך היום רצון לשפר אבל אנחנו מתרכזים בנושא הזה לא בכל יו"ש אלא בנושא של מחסומים מה שהדאיג אותי מה שאמר יהודה שאחרי כל מה שעושים כביש 20 או החיבור הזה זה לא ישנה את המצב.
ישראל אפריאט: מה ששיך לירושלים.
אורי מקלב: אז עכשיו השאלה אם אפשר לחשוב בהנחה שאנחנו ציבור המתיישבים במקומות האלה גדל לפי כולם ואנו לא בונים אם יש שינויים מדיניים כאלו ואחרים אנחנו בונים שהאוכלוסייה הזאת הקצב הריבוי שלה הוא גדול באופן טבעי וגם איך שאנחנו רגילים ויודעים את קצב ההתרחבות שלנו האזרחי במדינה עשו שינויים מהפכניים בנושא תחבורה מעברים גשרים מה לא תשמע אתה היום מסתובב בארץ ואתה אומר אמריקה אתה מסתובב בהרבה כבישים אתה מקבל הרחבה ואתה יודע שזה בין הרכבות אתה בכל מקום שאתה הולך ונוסע בכבישים רבים בארץ האוכלוסייה היא מספיק אוכלוסיה שצריך להתחיל לחשוב שהיא תגדל ותעבור למאות אלפים ולהתחיל כבר עכשיו על מעברים אמר אליהו מקודם כל מיני גשרים אנו מכירים כל מיני שעשו לכל מיני כפרים לחשוב על משהו גדול יותר שיתחיל מרחוק מנהרות על זה אני שואל השאלה היא אם משהו עושה את זה?
ישראל אפריאט: כבוד הרב נתנו מליון שקל לתוכנית אב שהרעיון בתוכנית יהיה שם צוות בימים הקרובים מתחיל להיכנס יש כבר עבודת הכנה הם כבר באו אלנו ואושר במסגרת זו תוכנית אב שאפשר להכניס אלמנטים שאתה רוצה שיבחנו נעשים סקרים ובדיקות דיברתי לפני שבועיים עם מנכ"ל משרד התחבורה יחד רמת הפיקוד –
אורי מקלב: אנחנו מדברים על זה, זה לא על משהו קטן.
ישראל אפריאט: תוכנית האב הזו אמורה לתת חשיבה גם לצרכים האלה נעשתה כבר עבודה היא אמורה להציג לנו שבוע הבא.
אורי מקלב: משרד התחבורה בעניין הזה אנחנו נפנה באופן ישיר.
אהרון צברי: לנושא של כביש 45 זה כביש אתה מכיר משה היית קצין באוגדה שמוביל לעטרות בראיה שלכם שהולך ומגיע עד לאדם יכול להיות שבשביל הדבר הזה אפשר לתת איזה שהוא מענה אבל אני מבין שאין איזו שהיא כוונה לקדם אותו.
אורי מקלב: הדברים האלה אני אומר לכם נעשים באזרחי אין ספק שהפתרונות.
אורי מקלב: זה בגלל שיש תקופות שקמו בקול זעקת פקקים אדם בגשר דרך אגב – כל הדברים הללו הגיעו בגלל שיש לחצים אתם גם בנושא הזה אתם צריכים שיהיה יותר מוצף על ידכם הנגישות אתם רואים את הבעיות הביטחוניות ולא כל כך מודדים אתכם בחיי היומיום והשגרה והבעיות האלה שהם נראות קטנות הם צריכים פתרונות יבואו ממשרד התחבורה יצטרכו לתת הרבה יותר.
ישראל אפריאט: הבעיה היא שאת המעברים הם לא תחת רשת יש רשת במדינת ישראל שאמונה על מעברים וזה גם המקצוע שלה אבל זה לא תחת רשת זה גורמים אחרים שזה משרד הביטחון אין פה התחלה הייתה אמורה לראות שרשת תיקח את המעברים וזה ירד וזה עבר ונשאר במשרד הביטחון אתה יכול לראות אבל מעברים שרשת מתפעל אין ספק שהתפעול שלה הוא שונה.
אורי מקלב: אני מדבר איתך על כבישים על דברים אחרים .
משה רוזנבוים: סליחה אני מבקש, אני מצטער מילה אחת, יש דוגמא טובה, לא חשבתי על זה קודם, הכניסה לכל גוש דן התנועה זורמת כך צריך להיות גם אצלנו והכול זורם.
משה רוזנבוים: בחוצה שרון מאריאל כביש 5 כך צריך להיות גם אצלנו דיי מספיק סובלים כבר 15 שנה.
יהודה יהושע: דוגמא דווקא משהו שנעשה במעלה אדומים.
יהודה יהושע: דווקא כל המחאה שנעשתה התחבורה הציבורית שהוא יש הסדר שהציבור עולה על תחבורה ציבורית במקום להגיע עם הכלי רכב שלו עולה על תחבורה ציבורית בידוק נעשה במעלה אדומים ואז התנועה היא שוטפת וחוסך גם נפח של כלי רכב.
יהודה יהושע: וגם הגבלנו את הנסיעה למשאיות בשעות העומס כמו שיש בכביש מספר 1 כולל כדי לפתור את הבעיה בשיתוף עם ראש העיר במעלה אדומים וזה עובד מצוין.
אורי מקלב: אברהם אתה רוצה להוסיף משהו?
אברהם דואן: נאמרו דברים עקרוניים אבל אני חייב ככה יש לנו מערכת עבודה שוטפת בעוטף עם משטרה ועם כוחות הצבא לא על זה אנחנו מדברים אם כל חטאת של כל העניין הזה של המעבר בחיזמה ואני מדבר על חיזמה זה שהמעבר היה זמני מעבר הקבע בכלל המיקום שלו כמו שסעיד אמר בסוף הוא בכלל ליד הישוב אדם כל התוואי הזה שאתה רואה כאן המסלול הזה זה היה המסלול שהיה צריך להיסלל ושם היה צריך להיות מעבר אבל המעבר הזה שאנחנו עוברים בו היום הוא בכלל מעבר זמני.
אורי מקלב: אז מדובר שהמעבר יעבור לשם?
אברהם דואן: כן ודאי זו התוכנית שלהם.
אורי מקלב: יכול להיות שהם השאירו.
אברהם דואן: לא, יש לי גם מכתב שלהם שהם ממליצים לקדם את זה וכו' ואם כל חטאת של העניין הזה שהפכו מעבר זמני למעבר קבע מעבר הקבע הזה בתנוחה התעבורתית שלו אינו מסוגל לקלוט את התנועה הזו דיבר על זה יהודה אליהו על סוגיה בכיכר תנועה.
אורי מקלב: סילק את כל האנשים שלו מהמחסום
משה רוזנבוים: שמעתי את ההערה הזו ואני רוצה להתייחס אליה זה שאנחנו נכנסים לפקקים כמו כל עם ישראל אין לנו עם זה בעיות אבל אם אני צריך לעמוד בבידוק בגלל שבודקים ערבי ואני מתעכב –
אורי מקלב: הבעיה בתוך המחסום אתה לא רואה את הבעיה בתוך המחסום של איו"ש המחסום זה הכול בדרך בגישה עד המחסום.
אברהם דואן: גם בגישה למחסום, גם במחסום עצמו שיש לו שלושה נתיבים עם נפח תנועה כזה וגם ביציאה מהמחסום שמשלושת הנתיבים אנו עוברים לנתיב אחד כדי להיכנס לשדרות סיירת דוכיפת דבר שהוא לא הגיוני וכמו שאתה ציינת לא הייתה ראיה אסטרטגית של צירי התנועה ביוש וכמו שאמר ישראל היום גייסו את דני תירזה שהיה קודם מפקד.
אורי מקלב: לראש הממשלה ושר התחבורה שיש בכל מיני פרויקטים ביו"ש פחות בולטים פחות נמצא על סדר היום אני אומר לכם אתם צריכים את העניין הזה, שילוב שגם שלכם להעלות את הזה שידעו את הבעיה שלכם מודבר על לא מעט אזרחים לא מדובר על עשרים אלף.
אורי מקלב: אני מודה לכולם אני רק אומר שהסיכום שלנו שאנחנו אני כן מבקש לראות עוד פעם בכל שעות הלחץ את האיוש, גם הציבור לא מבין את הזה אחרת תבדקו ותראו, תפרסמו קו טלפוני כשיש הלחץ שיוכלו להתקשר אזרחים.
אורי מקלב: שלום לכולם, אנחנו מתכבדים לפתוח ישיבה מיוחדת של הועדה לפניות הציבור בנושא פניות ציבור לגבי סיוע לנזקקים בתשלום חשבונות המים.
אורי מקלב: נדון במספר היבטים של הנושא.
אורי מקלב: כפי שידוע לכולם מחירי המים, עלייתם והתנהלות הולכת המים מונחים על שולחן הכנסת ועל סדר היום הציבורי משך תקופה ארוכה ואפשר להגיד שהם בראש מצעד המחאות משך תקופה ארוכה.
אורי מקלב: יכול להיות שבשבועות האחרונים תפסו נושאים אחרים את ראש המצעד, נושאים כמו מחירי הדיור או מחיר הקוטג' אבל עדיין הבכורה ניתנת למים, הנושא שהיה הראשון עם עליית המחירים שלו והמשמעות שלה.
אורי מקלב: מילות רקע: הציבור נחשף לנושא מחירי המים בתקופת היטל הבצורת -שהיה פרשיה בפני עצמה, ואנחנו שמחים שהיא ירדה מן הפרק -גם כי היתה שנה ברוכה וגם כי הנושא לכשעצמו ירד מן הפרק.
אורי מקלב: עדיין, מחירי המים עלו באופן דרמטי בעשור האחרון ורק ב 2010 לבדה, צבור מסוים, שהוא בעל הכנסה נמוכה, ספג עלייה של כ 40%.
אורי מקלב: אין ספק שהעלייה המאד משמעותית היתה שם.
אורי מקלב: בנוסף, העלייה במחירי המים היתה בתקופת הרפורמה.
אורי מקלב: ממשלת ישראל החליטה עליה בעבר והיא יושמה במלואה ב 2010.
אורי מקלב: הציבור מכיר את רפורמת המים שחלק ממנה היה הקמת תאגידים -שהוא נושא אחד, והנושא השני היה שהמים הפסיקו להיות מסובסדים ועלותם היא שקובעת את מחירם.
אורי מקלב: כתוצאה מכך עלו המחירים.
אורי מקלב: לא ניכנס לשאלה האם הדבר נכון להיעשות אבל בכל מקרה, אנחנו כצרכנים, מסבסדים מדי שנה את החקלאות בכחצי מיליארד שקל.
אורי מקלב: והחקלאות היא חשובה אבל יש לדעת שצרכני המים מסבסדים אותה בסכום הזה.
אורי מקלב: לא זו אף זו אלא שכולנו מקבלים מיכסה מסוימת לנפש, שהיתה 2.5 קוב ועכשיו היא 3.5 קוב אבל, כל מי שעובר אותה משלם יותר ומסבסד את אלה שמשלמים על כמויות נמוכות.
אורי מקלב: אדם שמשלם עבור צריכה משותפת –גם כשהסיבות לא בשליטתו כמו תשתיות גרועות, גניבת מים או דברים אחרים כמו שעונים מקולקלים או לא אמינים, יוצא שהוא משלם סכום מאד לא זול אלא בסביבות 14 ₪ לקוב מים.
אורי מקלב: וזאת למרות שהוא לא צרך אותם.
אורי מקלב: הקושי הוא גדול ואנחנו מדברים על אוכלוסיות קשות ומעוטות הכנסה כמו קשישים, נכים, חולים סיעודיים, אנשים שהם בעלי צרכים מיוחדים וכו' וכו', אנשים שמתמודדים עם חיי יום יום קשים ועל ההתנהלות הרגילה שלהם מתווסף מחיר המים.
אורי מקלב: בדיון היום נדון בשתי נקודות מרכזיות: האחת, כשהיום יוצא מרד על הרפורמה ואנשים מוחים על מחירי המים, יש גם הכוונה מסויימת לנושא התאגידים.
אורי מקלב: אנשים רואים את התאגיד מכמה היבטים: עצם הקמתו, עלות הקמתו, הקשר עם השלטון המקומי, בעיות עם החשבונות, אמינות החשבונות, הצורה שבה שעוני המים מודדים את השימוש ומנגד, לתאגידים יש תפקיד מאד חשוב, הם עושים דברים גדולים.
אורי מקלב: ברם, הקמת התאגידים נעשתה באופן שבו הם כמו חברות כלכליות, חברות שכל נושא של קושי בתשלום כלל לא עומד על שולחנן.
אורי מקלב: משמעות הדבר היא שהתאגיד, אין לו את הסמכות לדון במקרים פרטיים או לעזור לאנשים שמתקשים בתשלום המים.
אורי מקלב: יוצא שאין לו את האפשרות החוקית לדון בהנחות או בהתחשבות בתשלום המים.
אורי מקלב: אנחנו מבקשים לשמוע האם אין אפשרות לפתור את הבעיה.
אורי מקלב: בעבר, ברשות המקומית, היתה ועדת חריגים והיתה ועדת הנחות שדנו גם בנושא המים.
אורי מקלב: ברגע שביטלו אותן -עם הקמת התאגידים, נגרם אחד הקשיים הגדולים שנוצרו לאנשים קשי יום ואנשים צברו חובות מאד מאד גדולים, בעקבות כך סבלו מניתוקי מים והמשמעות של ניתוק מים לאוכלוסיה כמו זו שציינו למעלה היא קשה שבעתיים מלכל אחד רגיל.
אורי מקלב: הנושא השני הוא מחיר מיוחד ומתן הנחות למשפחות.
אורי מקלב: כמו שאנחנו עדים היום ומברכים על כך, יש אוכלוסיות שבחשבון החשמל יש להן הנחות.
אורי מקלב: אין סיבה שבנושא המים, שהם מצרך כל כך חיוני שאי אפשר בלעדיו לא תהיה הנחה במחיר המים.
אורי מקלב: מה גם שהוא מוצר חיוני יותר לאוכלוסיות כמו הנכים והחולים או המשפחות ברוכות הילדים.
אורי מקלב: עוד באותו נושא, קביעת מיכסה: יש משפחות רבות שלא נמצאות הרבה בבית והן אוכלות מחוץ לביתן, מכבסות מחוץ לביתן וכד' אבל יש משפחות שכל פעילותן בתוך הבית והצריכה שלהן היא בהתאם לכך.
אורי מקלב: משנק
אורי מקלב: בעה מיכסת המים, היה צריך לקבוע בה –באופן מובנה, מיכסה שונה לצרכנים שמלכתחילה צורכים יותר מים מתוך הכרח כמו חולים סיעודיים, נכים, משפחות ברוכות ילדים וכיוצ"ב.
אורי מקלב: לא יכול להיות שאותה מיכסה של 3.5 קוב שניתנת לאדם רגיל תינתן גם לאוכלוסיות הצורכות מים באופן מיוחד.
אורי מקלב: לכן אנחנו מבקשים לשמוע אתכם, גם בשאלה האם אפשר להחזיר את ועדות ההנחות לתאגידים.
אורי מקלב: לא יכול להיות שפעם הרווחה ברשות המקומית ובמחלקת המים היתה מתחשבת במקרים מיוחדים ואילו היום יש אטימות מוחלטת.
אורי מקלב: עירית ירושלים הקימה מודל שאנחנו רוצים לשמוע עליו ולראות אם אפשר לבנות משהו דומה לו גם בשאר המקומות.
ליליאן סירקיס: תודה על הזכות לדבר.
ליליאן סירקיס: בנושא המים, עירית ירושלים ראתה את הצורך לסייע ללקוחות אגף הרווחה במשך מספר שנים לפני שקם התאגיד.
ליליאן סירקיס: מים הם באמת מצרך חיוני ביותר.
ליליאן סירקיס: אפשר לדון על מחירי החשמל או הדיור אבל המים הם מצרך קיומי.
ליליאן סירקיס: בלי מים אדם לא מתקיים.
ליליאן סירקיס: לכן מצאנו לנכון לתת מענה לצרכים שהתעוררו מן השטח, משפחות שמצאו עצמן מנותקות ממים ושהן מהוות לעתים מקרים חריגים עם צרכים מאד מיוחדים או מישהו שיצא עכשיו מבית החולים והמים בביתו מנותקים.
ליליאן סירקיס: הקמנו ועדה שהיתה מורכבת מנציגות של חברת "הגיחון" -מי שהיתה בתחילת הדרך אחראית על נושא המים ברשות המקומית, נציגות של אגף הרווחה ונציגות של הגזברות של העיריה.
ליליאן סירקיס: הועדה הזו נתנה איזשהו מענה ללקוחות שצברו חובות.
אורי מקלב: מהם סדרי גודל של החובות?
ליליאן סירקיס: 7,000, 8,000 ₪.
ליליאן סירקיס: כך היה בהתחלה אבל היום אנחנו מדברים על חובות הרבה יותר גדולים.
ליליאן סירקיס: הועדה דנה בחלוקת החוב לשלישים.
ליליאן סירקיס: שליש מן החוב משלם הצרכן, שליש מן החוב משלם אגף המים ושליש שירותי הרווחה.
ליליאן סירקיס: כשאנחנו מדברים על שליש מן החוב אנחנו מדברים רק על הורדת ריבית והצמדה, לא משהו ששונה ממה שקיים במקומות אחרים כמו בבנקים, למשל.
ליליאן סירקיס: כשיש לבנק לקוח בעייתי אז הוא בא לקראתו באמצעות הורדה של ריבית והצמדה וגם פה, אמרנו לחברת המים שאם היא מורידה את החלק של הרבית וההצמדה אז אגף הרווחה בא ונותן מענה.
ליליאן סירקיס: זה נתן דחיפה ליכולת ההחזר והמשפחות החלו להחזיר את החובות שלהן.
ליליאן סירקיס: היות והשלטון המקומי הוא תחת משרד הפנים אז גם משרד הפנים נתן לנו גיבוי משפטי להמשך עבודה.
ליליאן סירקיס: ב 2003, עם הקמת תאגיד המים, ההסדר הזה הופסק.
ליליאן סירקיס: פנינו לתאגיד העירוני "הגיחון" וביקשנו לשתף פעולה ברמה של הסדרי חובות, ברמה של סיוע לבעלי חובות ובחשיבה על ראייה של מי שעומד מאחורי החוב.
ליליאן סירקיס: הבקשה היתה: "אל תנתקו באופן שרירותי את המים, ראו את האדם שעומד מאחורי החוב הזה, אולי תראו שעומד שם מישהו חולה סרטן שעכשיו יצא מהקרנות מבית החולים ומים הם צורך קיומי עבורו, אולי זו חולת דיאליזה שעוברת טיפול כל שלשה ימים ואולי מדובר בקשיש סיעודי שצריך לרחוץ אותו יום יום כי אחרת יסתבכו פצעי הלחץ שלו ואולי זה נכה שבלי המים הוא לא יכול לשטוף את עצמו".
ליליאן סירקיס: חייבים לראות מי עומד מאחורי ברז המים וחייבים להתייחס גם לנושא של ניתוקים, גם לנושא של חובות וגם להכנסות של הלקוחות כדי לראות את היכולת שלהם לשלם את המים.
ליליאן סירקיס: ישנם הסדרים שונים שנעשו בנושא הארנונה ובנושא החשמל -גם בנושא ההנחות וגם בנושא הסדר התשלום.
ליליאן סירקיס: יש לעשות בדק בית.
ליליאן סירקיס: עשינו וראינו שיש אפשרות לתת מיגוון פתרונות במיגוון תחומים.
ליליאן סירקיס: אתייחס לכך בהמשך.
ליליאן סירקיס: יש אפשרות.
ליליאן סירקיס: צריך רצון טוב.
ליליאן סירקיס: יש אפשרות לתת מענה, רק שרשות המים תתן את הסכמתה העקרונית.
אורי מקלב: האם גם כיום קיימת הועדה?
ליליאן סירקיס: הועדה ממשיכה לפעול אבל זו ועדה שהיא רק של העיריה.
ליליאן סירקיס: התקציב הוא עירוני.
ליליאן סירקיס: יש משהו נוסף, גם לוועדה הזו הזמנו את חברי התאגיד, הצענו להם להיות שותפים לבניית תכנית לפיה, כשיש חוב צריך לראות מהן האפשרויות שלהם להוריד את התשלום.
ליליאן סירקיס: גובים 25 ₪ על כל התראה, למשל.
ליליאן סירקיס: אולי אפשר להסכים שלבעלי חוב לא ישלחו התראות מרובות שמנפחות את הסכום.
ליליאן סירקיס: רשות המים לא נותנת אפשרות כלשהי להיות שותפים עם העבודה שהרשויות המקומיות עושות.
ליליאן סירקיס: יש כאן נתק מוחלט ביניהן.
סלעית קולר: מדי שנה אנחנו עוזרים לכשלש מאות משפחות עם ניתוקי המים.
סלעית קולר: בשנת 2010 היו 4,733 ניתוקי מים של תאגיד "הגיחון", ובשנת 2009 היו 3,430 כאלה.
סלעית קולר: לפני זה היו הרבה פחות.
אורי מקלב: אין ספק שאתם מטפלים במקרים הקשים של בעלי החוב שלא יכולים להגיע אפילו להסדרים רגילים.
אורי מקלב: יש משפחות שבשבילן מאות שקלים בחודש הן מעבר ליכולת.
אורי מקלב: מברכים אתכם על הפעילות.
אורי מקלב: מתברר שכשרוצים יכולים ובעקבות הדברים האלה יכולה כל רשות ללמוד ולפעול למתן הסדרים.
אורי מקלב: אנחנו נבקש מרשות המים לראות איפה התאגיד יכול.
אורי מקלב: לא יכול להיות שועדה כזו תקום והתאגיד לא יהיה שותף לה.
אורי מקלב: צריך לשמוע את הסיפורים, לדעת מהו המקרה, לפעול בתיאום במקרים האלה, אין ספק שהקריטריון הראשון הוא זכאות ברווחה אבל יש כאלה שאין להם זכאות כזו ובכל זאת יש מקום להתחשב בהם.
מיקי קלנר: אני מופיע כאן בכובע של דובר ארגון "אחים" ואני רוצה לומר שמעבר לקושי הקיומי היום יומי שיש לנכים, התווספו גם בשנתיים השלש האחרונות חשבונות המים המטורפים.
מיקי קלנר: הבאתי כאן חשבונות מים שחברים נכים שלי שלחו בפקס.
מיקי קלנר: נכה מונשמת שהיא סיעודית, לא יכולה לצאת לעבוד ולא יכולה לפתוח את הברז של המים, קיבלה חשבון של 800 ₪ .
מיקי קלנר: מאיפה היא תשלם אותו?
מיקי קלנר: היא חייבת לשטוף את עצמה יום יום בגלל שהיא יושבת כל היום ויש סכנה של הסתבכות פצעי לחץ, שהיא גם סכנת חיים.
מיקי קלנר: מאיפה נכה -שהוא נכה מאה אחוז, שמקבל 2,500 ₪ קצבת נכות, איך הוא אמור לשלם את הצורך החיוני הזה לחיים שלו, מהיכן?
מיקי קלנר: מתוך ה-2,500 ₪ האלה?
מיקי קלנר: איך הוא יכול לשלם את חשבון החשמל?
מיקי קלנר: מהיכן ישלם עבור האוכל?
מיקי קלנר: עבור התרופות?
מאיר כהן: יש לי בן נכה בגיל 17, הוא לא מתקשר.
מאיר כהן: גם אשתי נכה.
מאיר כהן: הבן עם טיטולים.
מאיר כהן: בכל פעם אני מקבל חשבון מים מנופח ואני לא יודע מה לקנות קודם.
מאיר כהן: טיטולים, תרופות, או מים.
מאיר כהן: חשבון המים שלי הוא 800 ₪ לחודשיים.
מאיר כהן: אם היו מקציבים לי מספר קובים יותר אז לא הייתי מגיע לחובות האלה.
מאיר כהן: קיבלתי עזרה גם מוועדת המים פעם אחת.
מנשה חמו: נפצעתי בשלושה פיגועים.
מנשה חמו: לכן אני נכה.
מנשה חמו: אומר לכם מזה נכה: נכה קם בבוקר ועושה שטיפה, אחרי השטיפה צריכים לשטוף אותו.
מנשה חמו: בצהרים יש לרחוץ שוב.
מנשה חמו: התצרוכת שלו היא פי ארבע מזו של אדם רגיל.
מנשה חמו: בנוסף לכך שאני עצמי מרותק לכסא גלגלים, אשתי חולת סרטן שאתמול קיבלה כימותרפיה.
מנשה חמו: גם היא זקוקה להרבה טיפול במים והמצב הוא קשה מאד.
מנשה חמו: אני מקבל חשבון של 8,000 ₪.
מנשה חמו: עכשיו אני מועמד אצלם לניתוק.
מנשה חמו: ומתי ניתקו אתי?
מנשה חמו: ביום שישי.
מנשה חמו: רבונו של עולם, 8,000 ₪ אני חייב.
מנשה חמו: מאין, רבותי?
מנשה חמו: זהו חוב של שמונה חודשים ואני משתגע.
מנשה חמו: אני מועמד לניתוק.
מנשה חמו: מתי ניתקו אותי?
מנשה חמו: ביום שישי, כשהייתי בלי מים בשבת.
מנשה חמו: בלי כלום.
מנשה חמו: קח את האוכל, תן לי את המים.
מנשה חמו: החיים שלי הם המים.
מנשה חמו: הנקיון, השתיה, בליעת התרופות.
מנשה חמו: אני לוקח כל יום ששים כדורים בערך ואני זקוק למים כמו שאני זקוק לאויר, לנשימה.
מנשה חמו: באתי אתם בחשבון שאשלם 400 ₪ לחודש.
מנשה חמו: אמרו: לא, לך! אנחנו לא יודעים, אנחנו "הגיחון" ולא עירית ירושלים".
מנשה חמו: אמרתי "רבותי, בבקשה, אני נכה, אשתי חולה, תעזרו לי".
מנשה חמו: אמרו לי: "אדוני, תשיג כסף".
מנשה חמו: עד שהתפרצתי והשתוללתי, קיבלתי פירכוס, פוניתי לבית חולים, הייתי ללא הכרה חודש, אחרי חודש באתי ולמחרת סידרו עם אשתי תשלומים של 400 ₪ לחודש.
מנשה חמו: זה גם נטל.