GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: אני מופתע שאתה אמר את הדברים כנציג משרד התחבורה, הרי אתה רוצה לעודד שימוש בתחבורה הציבורית ואתה לא רוצה שיבואו רכבים פרטיים.
אורי מקלב: משרד התחבורה היה אמור להיות הראשון שירצה להרחיק את התחבורה הפרטית מן העיר העתיקה כדי שיהיו שאטלים.
אורי מקלב: אתם התחבורה הציבורית, בואו נמצא פתרונות.
אורי מקלב: יש אצלכם אנשים מוכשרים והשר שלכם מאד רגיש לבעיות האלה ומזדהה עם הנושא, הוא גם מאד דומיננטי.
אורי מקלב: אגב, מוגשת הצעה לסדר שלי והיא תוגש עם בפני שר התחבורה והפתרונות האלה בענין חטיבת ירושלים לא מהווים מענה לציבור.
אורי מקלב: הציבור מבקש להגיע לכותל.
אורי מקלב: למה סגרתם את העיר העתיקה ולא עשיתם את זה יחד?
דרור גנון: אני מבקש לסיים ואז הכל יהיה ברור.
דרור גנון: העמדנו שאטל לטובת חניון קרתא ולחניה למעלה ליד החאן.
דרור גנון: אלה החניונים שדובר עליהם.
דרור גנון: לא דיברנו בשלב ההוא על גבעת התחמושת ולא על חניון הלאום.
דרור גנון: בנוסף, אין יתרון לחניון הלאום כי אפשר לעלות בקו 1 ולנסוע ישר לכותל בלי להחנות בחניון הלאום.
דרור גנון: למה שמבקר יחנה שם ויקח שאטל משם?
הרב שמואל רבינוביץ': קו 1 עוצר בכל תחנות האוטובוסים.
דרור גנון: אין לו הרבה עצירות.
הרב שמואל רבינוביץ': אם אתה רוצה לעודד לנחות רכב פרטי ואתה אומר להם שיש אוטובוס בלי חניות אז זה מעודד וזה שאטל.
הרב שמואל רבינוביץ': קו 1 לא מעודד.
אורי מקלב: כמו שאמרה הגברת שיינין שגם קו 38 הוא לא שאטל.
דרור גנון: זו האפשרות היחידה שלי להסיע משם אוטובוס.
דרור גנון: בנוסף תגברנו את האוטובוס.
דרור גנון: סיכמנו את זה יחד אתם.
אורי מקלב: אנחנו מעוניינים -וגם קובי ודאי יתמוך בענין הזה, כמה שיותר להוריד כלי רכב מחניון קרתא כי אחרי הכל, קרתא הוא מאד עמוס בהרבה שעות.
אורי מקלב: הוא גם מקום מעבר כדי לנסוע לדרום ירושלים.
אורי מקלב: הכביש הזה לא פתוח ונגיש כל הזמן.
אורי מקלב: אשאל אחרת, האם אתה חושב שהיה טוב אם היו שטאלים ממקומות אחרים?
דרור גנון: ציינו דבר שעשינו בחניון הלאום, עשינו את זה, ניסינו לעשות אפילו שאטל ממרכז העיר, כשהיתה בעיה עם הסוחרים ועשינו שילוב עם חניה.
דרור גנון: סיבסדנו.
דרור גנון: משרד התחבורה באופן תקדימי סיבסד חניה לטובת שימוש בקו 60, שהיה שם במקור לפני שעבר להר נוף אבל אנשים לא השתמשו בזה כי זה רחוק.
דרור גנון: אנשים מעדיפים להגיע קרוב יותר.
קובי דוידיאן: זה בגלל שלא סגרו את מרכז העיר.
קובי דוידיאן: אם יסגרו את העיר אז הם כן ישתמשו בזה.
קובי דוידיאן: אם סוגרים את העיר העתיקה אז צריך לתת פתרון.
קובי דוידיאן: ההסדר הזה רחוק מלהיות מושלם.
קובי דוידיאן: צריך לתת פתרונות.
קובי דוידיאן: צריך להרחיב את שעות הסגירה אבל לתת פתרונות.
קובי דוידיאן: ראה כדוגמה את הכניסה לתל אביב עם הנתיב המהיר והוא יצא מאד מוצלח.
קובי דוידיאן: צריך לעשות את אותו הדבר בירושלים.
קובי דוידיאן: את התשתיות שסביב העיר העתיקה אי אפשר לשנות.
קובי דוידיאן: מיצו את הכל.
קובי דוידיאן: יש "קרוזים" שמגיעים מספר פעמים בשנה.
קובי דוידיאן: ראה מה קורה כשמגיעים הקרוזים.
קובי דוידיאן: אתה לא יכול למנוע ולהגיד שהפתרון בתשתיות.
קובי דוידיאן: הקרוזים הם האניות שמגיעות לאשדוד עם מאות אוטובוסים שעולים ביום אחד.
סמדר שיינין: מסה של אוטובוסים.
קובי דוידיאן: הפתרון הוא חניונים רחוקים.
דרור גנון: יש לזכור שכשהרכבת הקלה תתחיל לעבוד יהיה שאטל.
דרור גנון: היא תתן הרבה פתרונות כי היא נוסעת על כל הציר והיא הכי מהירה שיש, יותר משאטל כי שאטל צריך להקיף את העיר.
הרב שמואל רבינוביץ': היא לא מגיעה לכותל.
דרור גנון: היא מגיעה לככר צה"ל ומשם יהיה שאטל.
דרור גנון: אפשר גם לקרב את התחנה.
אורי מקלב: איזה חניון יכול להוות יציאה לשאטל חוץ מחניון קרתא?
דרור גנון: אפשר בכיכר החתולות מצידה האחורי.
יגאל לוי: אפשר גם מדרך חברון בצידה הימני.
דרור גנון: אפשר לנסות למצוא כל מיני פתרונות.
דרור גנון: בסך הכל זה לא אוטובוסים שעומדים אלא אוטובוס שעושה שאטל.
דרור גנון: שוב, המבקרים לא יגיעו עד לתחנת השאטל עם רכבים פרטיים, הרכבת תביא את המבקרים לשם והם יחנו היכן שירצו, חניון בנייני האומה, חניון קרתא וכל שאר החניונים הרגילים.
אורי מקלב: יש כאן העתקים מן המכתב גם למשרד התחבורה והוא לא סתר את הסיכום הזה.
הרב שמואל רבינוביץ': אני הייתי שם והדברים סוכמו.
אורי מקלב: מבקש מעירית ירושלים להתייחס.
אורי מקלב: ניתן לעשות זאת באמצעות סיכומים בכתב.
הרב שמואל רבינוביץ': אכן צריך להרחיב את הסגירה אבל הענין לא יעבוד יותר אלא אם כן יטפלו בכך שאדם יוכל להגיע אל הכותל המערבי בכל שעות היום.
אורי מקלב: אין מה לדבר על הרחבה של השעות אם לא יהיו פתרונות.
אורי מקלב: אם אתם מגישים תכניות אז תהיה התנגדות ציבורית.
דרור גנון: אתם לוקחים אוטובוס וחושבים שהוא פתרון אבל הוא יתקע כי עשרות האוטובוסים האחרים מעכבים אותו, רכבי האשכול –שהם שערורייה בעיניי, מעכבים את האוטובוס, החניות שנמצאות שם מעכבות אותו - - -
קובי דוידיאן: אתה לא יכול לבטל חניות אם אתה לא נותן שאטלים נורמאלים.
דרור גנון: בואו נעשה תכניות משולבת, זה מה שהיה עם העיריה.
דרור גנון: עשינו שאטל 38.
סמדר שיינין: המסלול שלנו הוא לא שאטל.
דרור גנון: המסלול שלכם נותן פתרון.
דרור גנון: הוא נתן פתרון כזה או אחר וגם תגברנו את קוי האוטובוסים.
דרור גנון: אנחנו עומדים להביא אוטובוסים ארוכים שיתנו מענה לרובע.
דרור גנון: אנחנו האחרונים שלא רוצים, משרד התחבורה רוצה אבל אנחנו מבקשים שכל אחד יעשה את החלק שלו.
דרור גנון: לגבי עלייה גורן, מחר אתן הוראה שכל הקווים יעלו למעלה בתנאי שהמשטרה לא תתנגד.
דרור גנון: מישהו יצטרך לעשות שם סדר.
דרור גנון: יש הוראה משטרתית ישנה ואולי היום היא לא תקפה.
דרור גנון: קובי יאמר.
אורי מקלב: אם כך, יכול להיות שצריך ליזום ישיבה של משרד התחבורה והעיריה.
אורי מקלב: ייתכן שהעיריה אמורה ליזום אותה כדי למצוא פתרונות.
אורי מקלב: אם אין התנגדות עקרונית לקיים גם את מה שהובטח וגם את מה שאולי עדיין לא הובטח, אז צריך למצוא פתרון כדי להקל על המצב היום ועל המצב הצפוי בעתיד.
אורי מקלב: אם אתה אומר ששאטל יהיה מוגבל במסלול שלו אז צריך למצוא פתרון אחר כמו לתכנן את השאטל במקום קו אוטובוס נוסף.
אורי מקלב: הדברים שאתה אומר הם ודאי נכונים אבל צריך למצוא להם פתרון.
אורי מקלב: השאטל צריך להיות נוח כדי שיהווה פיתוי ואולי לא קו תחבורה נוסף אבל אם אפשר לשפר עוד דברים אבל צריך לעשות את זה ולא להשאיר את הדברים כפי שהם.
דרור גנון: אומר שוב, קוים 2,1,ו-3 הם בתדירות גבוהה והתכנית החדשה מגדילה אותה עוד.
דרור גנון: יתבצע שינוי בקווים הללו.
דרור גנון: הקיבולת של המעגל, כמה אוטובוסים יכול המעגל להכיל?
דרור גנון: גם שאטל, גם אוטובוסים, כמה?
אורי מקלב: אם אין מכוניות פרטיות אז אפשר למשל לוותר על העלייה למעלה גורן.
יגאל לוי: תוציא את המוניות ותשים שם מפרצים עבור שאטלים.
דרור גנון: במקום מוניות.
דרור גנון: את המוניות גם צריך להוציא.
אורי מקלב: תמצאו את הפתרון אבל הדבר הזה הוא חשוב.
אורי מקלב: קוים 1,2 הם לא פתרונות שיביאו נהג פרטי להשתמש בהם, גם אם זה ענין פסיכולוגי ומי כמוך משתמש בפסיכולוגיה של צרכנות.
אורי מקלב: בעל רכב פרטי, אם יש לו חניה ויש אוטובוס שמסיע אותו משם, הוא יענה לזה אבל אם הוא לא יודע איפה הוא מחנה את הרכב ואיפה הוא מחליף את הקו או שהתחנה רחוקה מדי, זה לא יעבוד.
הרב שמואל רבינוביץ': בל"ג בעומר זה הצליח.
דרור גנון: זה הצליח כי אני עושה את זה כבר שלש שנים.
דרור גנון: המדינה שמה שם מליון שקל בשנה.
אורי מקלב: נסעתי בשאטל.
אורי מקלב: החניתי ונסעתי עם השאטל.
אורי מקלב: זה הצליח מאד.
אסף אברהמי: לא אחזור על הדברים שדרור היטיב לבטא ועל מה שקובי אמר.
אסף אברהמי: אני מדבר על האלמנט התפעולי.
אסף אברהמי: הכל כביכול טוב ויפה וכל אחד מציג את טענותיו אבל, מה שקורה שם, בתוך איזור הכותל, ויש ימי שיא שהם שני וחמישי שבהם, אם קובי דוידיאן ועוזריו לא עוזרים לנו אז אנחנו לא יכולים לצאת משם והמזל שהם עוזרים לנו שם בכל ימי שני וחמישי ומשחררים לנו את הדרך.
אורי מקלב: באיזור של שער האשפות?
אסף אברהמי: באיזור של שער האשפות ובכניסה לשם, ששם זו קטסטרופה אחת גדולה.
אסף אברהמי: רק אומר שאנחנו מרגישים בכל האיזור של אגן הכותל כמו פיל בחנות חרסינה.
אסף אברהמי: מגיעים עם אוטובוסים ארוכים, מגיעים בתדירות גבוהה לאיזור ואם פעם היתה עקומה מסודרת של ימי העומס אז היום המקום הוא עמוס כמעט כל השבוע, אנשים מגיעים אליו ואנחנו רואים את הקוים ואת העומס.
אסף אברהמי: שני דברים: דבר ראשון, אני לא מכיר הסדר ביניים בקטע הזה וזה הוכח בחגים: או שיש הסדר קשיח או שאין הסדר.
אסף אברהמי: אי אפשר לעשת הסדר, במיוחד במקום הזה, כשאנחנו רואים את הריבוי של האנשים –וברוך השם, שיגיעו אנחנו רוצים שיגיעו, גם הריבוי הטבעי של האוכלוסיה - - - בתשובה לשאלת יושב הראש, אני מתכוון לכל ההסדר, מן הקטע שבו האוטובוס נכנס משער שכם או מחטיבת ירושלים או ממעלה השלום, אני אמור לנסוע לבד.
אסף אברהמי: אם לא יהיה לי הסדר של מת"צ ראוי לא אוכל לנסוע.
אסף אברהמי: איפה אנחנו רואים את זה?
אסף אברהמי: איפה התשובה לכך?
אסף אברהמי: בחגים.
אסף אברהמי: בחגים, קודם כל יש הכנה מאד גדולה, ונכון שהכמויות הן יותר גדולות אבל בחגים אין חניות באיזור של מעלה השלום ויש עדיפות מוחלטת לתחבורה ציבורית.
אסף אברהמי: אני לא מכיר מישהו שמגיע לשם ברכב פרטי ובנוסף, העיריה הביאה את השאטלים שזה דבר מבורך ואז המילה שאטל מקבלת את המשמעות שלה, שאדם מחנה את הרכב, עולה על השאטל ומגיע.
אסף אברהמי: הוא יורד מן השאטל במקום מסודר, הוא יודע לאן לחזור והוא יודע שהאוטובוס יצא בזמן.
אסף אברהמי: מה שקורה בפועל היום הוא בלאגן אחד גדול.
אסף אברהמי: נקודה נוספת ואני מדבר כאן על ההיבט התפעולי כי לגבי שאר הדברים, אנשים אחרים כאן יודעים לבטא אותם יפה.
אסף אברהמי: אם כן, על מנת שאוכל לקיים תחבורה ציבורית, עם כל מה שהציבור רוצה, יש פערים בין מה שהציבור רוצה לבין מה שאנחנו יכולים לתת.
אסף אברהמי: אני צריך נקודת ויסות.
אסף אברהמי: אני אוטובוס, אני נותן שירות בפערים.
אסף אברהמי: אם אני לא יכול לשמור על הפערים ועל מרווחים בין האוטובוסים, ולהבטיח שיש נקודה שאליה האוטובוס יגיע ויוריד נוסעים בלי שיוציאו אותו משם כי הוא חוסם את הדרך אז אני לא יכול לעשות את זה.
אסף אברהמי: זאת אומרת שאם אני מגיע לדרך השלום וחלקה הימני מלא חניות ואין לי שם מפרץ מסודר לתחנות מסודרות -ואתם רואים איך האוטובוס עומד באמצע הכביש, משל היה זה מה שקרוי בלשון הרחוב "שכונה", הנוסעים רצים והבלאגן גדול.
אסף אברהמי: אם יעשו הסדר קשיח הדברים ישתפרו.
אסף אברהמי: אם אתם רוצים שהאיזור יצליח ויש לכם חלומות, נשתף אתכם פעולה וזה המקום הכי חשוב לנו אבל לא במצב שבו אף אחד לא מרוצה.
אורי מקלב: במישור הפרקטי.
אסף אברהמי: במישור הפרקטי, אי אפשר לעלות למעלה הגורן כי בימי העומס, נדרש ששוטר יעמוד ליד השער כל הזמן.
אסף אברהמי: וגם כשעומד שם שוטר, הקיבולת של מעלה הרחוב היא בעייתית.
אסף אברהמי: צריך ששוטר אחד יעצור את הרכב שבא ממול, זה שיורד מן הרובע, כדי שהאוטובוס ייכנס או לחלופין הוא צריך לעצור את האוטובוס ואז מתעכבת כל התנועה שמאחוריו.
קריאה: כשהעיר פתוחה לתנועה אתם עושים את זה וכשהעיר סגורה לתנועה אז אתם לא עושים את זה.
אסף אברהמי: כן אבל יש פחות רכבים ואפשר להסתדר.
אסף אברהמי: אין בעיה לבוא בטענות.
אסף אברהמי: אני מוכן לעלות עד סוף הרחוב אבל שהפתרון יהיה ענייני.
אסף אברהמי: אל תשלחו אותי בלי מענה.
אסף אברהמי: אם אתם רוצים שאכנס לרחוב תנו שם הסדרים קשיחים לפיהם אוטובוס נכנס עם עדיפות.
אורי מקלב: הקשיים מובנים.
אורי מקלב: יש רצון לשפר את כל מה שקורה מסביב לשער האשפות.
אורי מקלב: אכן צריך להגיע למצב של תיפקוד כמו בחגים רק במשך כל השנה.
אורי מקלב: אפשר להגיע להסדר.
אורי מקלב: אני מקווה שתיזמו את יצירת ההסדר.
אורי מקלב: ספציפית לגבי "אגד", לגבי העלייה, אם אפשר לעשות את זה משעה חמש אחר הצהרים אין סיבה שלא יעשו את זה מתשע בבוקר עד חמש אחרי הצהרים.
אורי מקלב: ועוד, יש גם את החלק הערכי, החשיבות היא גדולה דוקא בשעות האלו.
אסף אברהמי: ברשותך, לגבי הכניסה לשער האשפות, - - -
אורי מקלב: אני מתכוון לככר.
אסף אברהמי: אני לא מבין למה אנחנו צריכים להיכנס לשם.
אסף אברהמי: אם נבטל את החניות ונעשה בחוץ תחנות ראויות בהן יוכל האוטובוס להמתין.
אסף אברהמי: זה ממש קרוב.
אסף אברהמי: צריך רק לרדת מן הרחבה.
אורי מקלב: אין בעיה תכליתית עם מעלה גורן.
אורי מקלב: אם צריך לפנות אז תפנו אבל אין שום סיבה שלא לפתור את זה.
אורי מקלב: אם מתגברים על זה בלילה אז אפשר גם בשעות הבוקר בהן אין רכב פרטי.
גיא סרי: אני מלווה כבר שנים רבות את התכנית.
גיא סרי: אקצר את הדברים שהם רחבים מאד.
גיא סרי: לגבי ככר גורן, ניסנו למצוא איזונים, ישבנו אצל אבי רואיף, פנו אלינו תושבים, ביקשנו שאוטובוסים יעלו לככר הגורן, הוא התנגד.
גיא סרי: אנחנו תומכים בכניסה של אוטובוסים לככר גורן.
גיא סרי: לגבי השאטלים, אנחנו מבקשים לקדם מהלך, וישבנו עם הקרן למורשת הכותל ועם עיר דוד ועם החברה לשיקום הרובע כדי לסכם על שאטל שיצא מן החאן, ירד דרך הסימנטק, ימשיך דרך כביש גיא בן הינם, יעצור בעיר דוד וכך יתן גם פתרון לעיר דוד.
גיא סרי: האפשרות השניה היא דרך שער האשפות וכניסה לככר גורן, הציר השלישי הוא מחניון הר ציון לרובע היהודי וחזרה.
גיא סרי: כל זה מהלך של רבע שעה או עשרים דקות נסיעה.
גיא סרי: הקטע קצר יחסית.
גיא סרי: אנחנו תומכים במהלך כזה ומבקשים שהוא ייושם.
אורי מקלב: להוסיף עוד מקום, לא להסתפק רק בחניון הזה.
גיא סרי: אנחנו מעדיפים שזה יהיה החניון הזה כי כך נוכל לתת קו מהיר עם שירות טוב.
גיא סרי: חשוב לזכור, - - -
קריאה: יש שם גם חניון אוטובוסים, יש כל מיני תכניות.
גיא סרי: זה יהיה אבל זה יהיה רק כשתפעל הרכבת הקלה.
גיא סרי: זה יהיה כרטיס משותף שהוא חניה פלוס רכבת.
אורי מקלב: האם זה הסדר שאי אפשר לשנות אותו?
גיא סרי: זה הסכם עם המדינה.
גיא סרי: אי אפשר לשנות את זה.
גיא סרי: אם זה כן ישתנה המדינה תצטרך לפצות את הזכיין של הרכבת במליונים טובים.
גיא סרי: עוד מעט הרבכת מתחילה לפעול ואז יהיה שאטל.
גיא סרי: היא תפעל מגבעת התחמושת, אנשים יחנו שם, יעלו על הרכבת ויגיעו עד בואכה העיר העתיקה.
גיא סרי: יש לזכור שבחגי ישראל מערך השאטלים ייפסק.
גיא סרי: מה שהיה עד עכשיו לא יהיה בגלל הפעלת הרכבת.
גיא סרי: עירית ירושלים מימנה במשך מספר שנים את השאטלים אבל השאטל האחרון יהיה עכשיו.
אורי מקלב: מה תרוויחו?
אורי מקלב: לאן תביא את האנשים?
הרב שמואל רבינוביץ': זו ההצעה הכי גרועה של העסק הזה.
הרב שמואל רבינוביץ': טעות.
קובי דוידיאן: אתם מתווכחים פה על חמישים מטר – אם להיכנס למעלה גורן או לא, האם תוריד את האנשים ביפו?
קובי דוידיאן: זה לא נורמאלי.
סמדר שיינין: קו 38 יפסיד את הדרום.
סמדר שיינין: משנים לו את המסלול אז לפחות מדרום העיר צריך להביא שאטל.
גיא סרי: אני חושב שצריך לעשות שאטל לאורך כל השנה, כמו שאמרתי, עם השותפים שלנו, משהו עם תדירות נכונה, כל עשר דקות, יצא רכב, תהיה חניה מוסדרת, נשלט, נודיע, נפרסם רק שכולם צריכים להיערך לזה.
גיא סרי: אנחנו תומכים בזה.
קובי דוידיאן: כמו שאמרתי במהלך הדברים, הסגירה של העיר העתיקה היא מחוייבת.
קובי דוידיאן: היא לא מושלמת.
קובי דוידיאן: יש שוטר מזה מספר חודשים בעיר העתיקה, שיכיר את העובדים שם והוא יתן מענה לבעיות.
קובי דוידיאן: לא לכולן אבל לחלק.
אורי מקלב: שוטר שמסתובב בשער האשפות.
קובי דוידיאן: שוטר עם קטנוע שנמצא ונותן פתרון לכולם.
קובי דוידיאן: אני לא מקפיד על הסגירה של העיר העתיקה כי הסגירה לא מושלמת.
קובי דוידיאן: יש בעיה עם הסוחרים ועם הספקים ואי אפשר לאכוף את זה בצורה מושלמת.
קובי דוידיאן: אם נאכוף את זה בצורה מושלמת אז תושבי הרובע עלולים להיפגע.
קובי דוידיאן: אין בעיה של כניסת נכים אל העיר העתיקה.
קובי דוידיאן: זה עובד כל השנים.
קובי דוידיאן: הבעיה שלנו היא - - -
אבנר עורקבי: אין בעיה?
קובי דוידיאן: אני יודע שאין בעיה.
קובי דוידיאן: הנושא של סביב העיר העתיקה.
קובי דוידיאן: ביקשנו כבר מזמן שסולטן סולימן יהפוך לנת"צ, מכביש 1 לרוקפלר וזה עומד אצל עירית ירושלים מזה מספר שנים.
קובי דוידיאן: חובה לעשות את זה.
קובי דוידיאן: זה יתן פתרון גם לקוים 1,2 וגם לאוטובוסים של מזרח ירושלים.
קובי דוידיאן: לצערי זה לא נעשה.
קובי דוידיאן: זה צריך להיעשות וזה פתרון טוב.
גיא סרי: יש בעיה לרכבים פרטיים להגיע למזרח העיר.
גיא סרי: מבדיקות שעשינו עולה שיש בעיה.
קריאה: אנחנו רוצים תכנית כוללת של כל הכבישים מסביב לעיר העתיקה.
קריאה: בכל מקרה אנחנו מבצעים אכיפה משמעותית בחודש האחרון ואין הפרעות לתנועה בסולטן סולימאן.
קריאה: אני לא יכול לתת מענה לכל הבעיות של התנועה.
קריאה: זה מחייב להקצות המון שוטרים בעיר העתיקה.
קריאה: לא הכל תשתיות וזה הרבה נתון להחלטות של עירית ירושלים.
קריאה: חובה לעשות שאטלים, אסור שיהיו שאטלים קרובים, אסור שהרכבים הפרטיים יגיעו אל מרכז העיר כי צריך להרחיק אותם.
קריאה: אם נביא אותם לקרתא ניצור בעיה בממילא ובעיר העתיקה וצריך למצוא פתרון אחר.
קריאה: חייבים להשתמש בשאטלים ולסגור את העיר העתיקה.
אורי מקלב: האם שאטל מחניון הלאום הוא דבר כל כך לא סביר?
הרב שמואל רבינוביץ': מבקש להוסיף להחלטות הועדה שלא יעלה על הדעת לבטל את השאטלים בחגים.
אורי מקלב: בודאי.
גיא סרי: אנחנו לא חושבים שזה לא נכון אבל הבעיה היא העלויות לעירית ירושלים והיא לא עומדת בזה.
אורי מקלב: אם היא תמצא חניון מאיזור גבעת התחמושת היה יותר קל.
אורי מקלב: המציאות הוכיחה שגבעת התחמושת היתה אטרקטיבית בעיני האנשים והשתמשו בזה.
אורי מקלב: משנה לשנה חניון גבעת התחמושת שומש יותר.
אורי מקלב: ביקרתי שם בחגים וראיתי.
אורי מקלב: חניון גבעת התחמושת הרבה יותר - - -
דרור גנון: אנחנו בונים מערך לתפארת של תחבורה ציבורית עם רכבת קלה.
דרור גנון: אנחנו מעדיפים שירושלמים יבואו עם תחבורה ציבורית ישר מן הבית ולא יצטרכו לחנות, גם לא במחצית הדרך.
דרור גנון: לגבי כל הטבעת שמסביב לירושלם, גם לכיוון בנימין, יכולים לנסוע גם בפסגת זאב, לעלות על הרכב ולנסוע.
דרור גנון: הם לא יצטרכו לבוא עד לחניון גבעת התחמושת.
דרור גנון: לגבי חניון הלאום, בחג אנחנו נעזור אם אפשר.
דרור גנון: היה גם חניון מלחה שגם לא היה הצלחה.
דרור גנון: אנשים לא באו למלחה.
דרור גנון: למלחה הבאנו את האוטובוסים.
דרור גנון: מנסיון, אנשים יסעו שעה כעדי למצוא חניה במרכז העיר במקום לחנות ולעלות לאוטובוס במרחק עשרה מטר משם.
אורי מקלב: ובכל אופן השקעת מליונים ומיליארדים ברכבת הקלה והכל מבוסס על כך שאנשים יוותרו על הרכב הפרטי.
אורי מקלב: כמה עלתה הרכבת הקלה?
דרור גנון: שני מיליארד וחצי רק על שיפור פני העיר ירושלים.
דרור גנון: השקענו במרחב הציבורי.
דרור גנון: הקרונות והציוד עלו הרבה פחות.
אורי מקלב: אני זוכר דיון שהיה הדיון הקובע, בחדרו של יו"ר ועדת התכנון והבניה יחד עם מנכ"ל העיריה, לבטל את האפשרות לחניונים ולא לאשר חניונים כדי שאנשים יבואו עם התחבורה הציבורית.
אורי מקלב: המנכ"ל הציג את זה והתבסס על מחקרים מחוץ לארץ שם אנשים לא הגיעו.
אורי מקלב: אמרתי שהכל נכון חוץ מדבר אחד, הישראלי מוכן להסתובב חצי שעה כדי שהוא יחנה עשרים מטר קרוב יותר.
אורי מקלב: הוא מוכן להיכנס לתוך חניה קשה רק לעוד עשרים מטר.
אורי מקלב: אנחנו עם אחר.
אורי מקלב: זהו חלק מדברים אחרים שטבועים בנו.
אורי מקלב: ככה זה.
אורי מקלב: גם העקשנות וגם דברים נוספים.
אורי מקלב: יש לוודא ששום הסדר בהסדר הקיים לא יפגע בנכים.
אבנר עורקבי: אני יודע שאנחנו לא יכולים להיכנס בחגים ובסליחות.
אבנר עורקבי: נותר לי רק להוציא המלצה שלא לנסות להגיע בראש השנה גם עם כסאות גלגלים.
אבנר עורקבי: לא להגיע כי לא ניכנס והיו דברים מעולם.
אורי מקלב: בהסדר שעשינו עכשיו יש ימים שלא יתנו להיכנס ויתנו במידת האפשר.
אורי מקלב: אין שום הבטחה שיתנו להיכנס בכל הימים אבל יש הבטחה שיעשו כל מאמץ, ככל האפשר, וזו הנחיה של משטרת התנועה, הנחיה ברורה, עשינו על זה ישיבה מיוחדת, יש כיום אפשרות להזמין מראש מקום עבור נכה שמגיע מחוץ לעיר, למשל, הוא קובע זמן ובאותו הזמן שומרים עבורו את המקום.
אורי מקלב: זה הסדר שעשינו את זה כאן בוועדה.
אבנר עורקבי: נכה מועד לעלום נכה לא יכול לקבוע את הזמן.
דרור גנון: תרשה לי, - - -
אבנר עורקבי: מה תתן לי?
אבנר עורקבי: שאטלים נגישים?
דרור גנון: אוטובוסים - - -
אבנר עורקבי: מדובר באוטו רפואי.
אורי מקלב: מדובר בנכים שנדרשים לציוד רב והרכב שלהם גדול מאד.
אורי מקלב: דנו בכך לפני חודש וחצי, הגענו לתובנות ונעקוב אחרי ישומן.
אורי מקלב: כל מה שדיברנו עכשיו לא יפגע בנגישות הנכים הקשים וזה באופן חד משמעי.
אורי מקלב: לסיכום, קודם כל מודה לכולכם על שהגעתם.
אורי מקלב: בעקבות הגעת תיירים רבים אל הכותל המערבי כמו גם מבקרים רבים ומתפללים רבים לכותל המערבי ובעקבות כל מה שנעשה בנושא התיירות בעיר בכלל, ובעקבות כך שהעיר העתיקה נסגרה בפני רכב פרטי בשעות היום צריך לעשות הכל כדי להפעיל שאטלים מחניונים שנמצאים ושהם כמה שיותר רחוקים מאגן העיר העתיקה.
אורי מקלב: לא להתבסס רק על חניון קרתא אלא לשפר את חניון החאן, למשל וגם לבדוק מקומות נוספים.
אורי מקלב: דובר על כניסת האוטובוסים לככר גורן בשעות היום.
אורי מקלב: הרחבנו על הצורך בשעות היום ועל היישום בשעות הלילה.
אורי מקלב: הסברנו למה מרגע שהעיר העתיקה נסגרה אז צריך להקל על הכניסה.
אורי מקלב: זה לא סותר את העובדה שאנחנו צריכים להשקיע בפתרונות בכל נושא התחבורה הציבורית בנוגע להגעה אל העיר העתיקה ובתוכה.
אורי מקלב: מציעים שעירית ירושלים עם משרד התחבורה וכל הנוגעים בדבר יקימו ישיבה בענין הזה כדי למצוא פתרונות.
אורי מקלב: נהיה לעזר לכל שנוכל.
אורי מקלב: אי אפשר היום להרחיב את שעות הסגירה בלי לתת פתרונות.
אורי מקלב: יש צורך להכין הסברה טובה ופרסום טוב, עם פירוט על השאטלים, מיקומים ושעות, כדי שהציבור ידע.
אורי מקלב: להציף את נושא השאטל ואז לפרסם אותו בהתאם.
אורי מקלב: כשאנשים יודעים זה עזר.
אורי מקלב: מספר מילות רקע על המכון הוולקני ועל התכנית לקליטת מדענים, אחריהן נפנה אל הפונים.
שנאן הרפז: שמו הרשמי של המכון הוולקני הוא מינהל המחקר החקלאי.
שנאן הרפז: הוא שייך למשרד החקלאות.
שנאן הרפז: יש לו הנהלה נפרדת וחשבות נפרדת והוא גוף עצמאי, הוא יחידת סמך.
אורי מקלב: משרד החקלאות זכאי לקרדיט נוסף בענין הזה.
אורי מקלב: למכון הוולקני יש קרדיט גדול ולא כולם יודעים שיש לייחס אותה גם למשרד החקלאות.
שנאן הרפז: המשרד מקבל התהילה וקרדיט אבל אנחנו שמחים שעם ישראל נהנה מן הפירות והירקות.
אורי מקלב: לא רק בארץ נהנים מן הפירות והמחקר של המכון הוולקני.
אורי מקלב: הפיתוח שלנו ידוע בעולם ואנחנו יודעים אף למסור את התורה הזו.
אורי מקלב: הישראלים ידועים כנדרשים לפיתוח חקלאות.
שנאן הרפז: זו יחידה של מדענים.
שנאן הרפז: היחידה של הדרכה היא יחידה אחרת והיא זו שמפיצה את התורה, גם בארץ וגם בחוץ לארץ.
אורי מקלב: ספר על המכון.
אורי מקלב: מספר העובדים, מספר החוקרים ואחר כך נתמקד בפנייה ובתכלית הדיון.
שנאן הרפז: במכון מאה שמונים ותשעה חוקרים בתקן, כשלש מאות מהנדסי מחקר בתקן ואנחנו מתייחסים לקבוצת מחקר כחוקר ומהנדסי מחקר שעובדים יחד אתו.
שנאן הרפז: בנוסף יש צוות ניהולי וכמאתיים ועשרים סטודנטים שמבצעים עבודות מחקר אצלנו ומקבלים את התארים שלהם מאוניברסיטאות שונות, בעיקר מן הפקולטה לחקלאות.
שנאן הרפז: ששה מכונים שונים בתוך המכון הוולקני.
שנאן הרפז: המכונים האלה עוסקים בתחומים שונים של החקלאות.
שנאן הרפז: כל אחד אמון על תחום אחר שלה ויש גם כמובן שיתוף פעולה בין המכונים בנושאים שהם מולטי דיסציפלינריים שמכסים תחומים שונים.
שנאן הרפז: עיקר התקציב שלנו, 67% ממנו, הם מן המדינה ואת השאר עלינו לגייס מקרנות מחקר תחרותיות ויש חלק קטן שבא מן החקלאים עצמם שמשלמים עבור דברים שנעשים עבורם וגם מחברות.
שנאן הרפז: יש לנו יחידה שעוסקת בקידום עסקי והיחידה הזו מגייסת כספים מחברות וגורמים אחרים.
שנאן הרפז: האוניברסיטאות בארץ מקבלות 80 %מן המימון שלהם מן הממשלה.
שנאן הרפז: וזאת כיוון שהן נחשבות כמוסד הוראתי.
אורי מקלב: כל חוקר צריך להגיש לבד חלק מן התקציב שלו.
שנאן הרפז: כן, את רוב רובו של התקציב שלו עליו להשיג לבד.
שנאן הרפז: בנוסף, יש לנו אנשים שאנחנו שוכרים אותם לעבודה מחקרית שהיא 'משימה חולפת' זאת אומרת, מבצעים פרוייקט מחקר, מסתיים פרוייקט המחקר -אם יש פרוייקט אחר שהם מתאימים לו אז הם עוברים אליו, ואם אין אנחנו נאצלים להיפרד מהם.
שנאן הרפז: בנוסף, אנחנו כפופים לחוק שירות המדינה ולחוק תקציב המדינה, ובכל שנה –כמו על כל יחידות הממשלה האחרות, כך גם עלינו, מושת קיצוץ של כ-2% וזה אומר שלדאבוננו הרב אנחנו נמצאים במגמת ירידה תלולה מאד בכל התחומים, בחלק מתחומי החקלאות אנחנו פשוט לא יכולים יותר לתת מענה כיוון שאין את היכולת להחזיק חוקרים ומהנדסי מחקר שיוכלו לענות על הכיוונים האלה.
אורי מקלב: הדגם.
אורי מקלב: הבא תוצאות מחקר שהיה עכשיו, שהועיל ושינה ופורסם.
שנאן הרפז: יש מאות ואבחר שניים.
שנאן הרפז: האחד בנושא של זיתים, פיתחנו זן חדש של זיתים, נקרא ברנע, הזן נפוץ עכשיו בכל הארץ וגם בארצות סביבנו.
שנאן הרפז: זהו זן שהוא עתיר בשמן.
שנאן הרפז: השני הוא בנושא רימונים, הרימון נחשב גם לפרי עם רמה גבוהה מאד של אנטיאוקסידנטים ואחר הדברים שהיה גורם מעכב בפיתוח של פירות הרימון הוא העובדה שכאשר מקלפים את הרימון קשה מאד להוציא את הגרעינים מתוכו ואנחנו, במכון להנדסה חקלאית פיתחנו מכונה לפריטת רימונים.
שנאן הרפז: המכונה קולטת את הרימון, פותחת אותו, מוציאה את הגרעינים, זורקת את הקליפות בצד ואנחנו נשארים עם הגרעינים בצד.
שנאן הרפז: למכונה יש הספק של טון וחצי ליום וזה אומר שבעקבות הפיתוח הזה שטחי הרימונים בארץ גדלו מסדרי גודל של כשבעה עד שמונה אלפים של דונם עשרים אלף דונם בקירוב, שטחים של גידולי רימון.
שנאן הרפז: נקודה קטנה נוספת, בקליפת הרימונים אנחנו משתמשים כמזון לבהמות ומסתבר שיש לזה אפקט חיובי -גם על הפרות ובין היתר, גם על תנובת החלב כמו גם לרמה גבוהה יותר של אנטי אוקסידנט בחלב.
שנאן הרפז: הציבור לא יודע אבל רוב האנטיאוקסידנטים שברימון נמצאים בקליפה.
שנאן הרפז: כך יוצא שהפרות נהנות יותר ואנחנו גם, בעקיפין.
אורי מקלב: שטחי החקלאות בארץ מצטמצמים אבל הנה, אתה מדבר של השבחה של מה שנשאר.
אורי מקלב: והרימון, בנוסף לכך שנשת
אורי מקלב: בחה בו ארץ ישראל הוא גם הפך לפרי שמייצרים ממנו דברים רבים.
אורי מקלב: נתכנסנו כדי לדון בהעסקה של מדענים עולים שהגיעו לארץ בשנות ה-90.
אורי מקלב: המשרדים הממשלתיים הקימו אז גוף שנקרא קמ"ע, "קידום מדענים עולים".
עומרי אינגבר: זה לא גוף, זה תכנית.
עומרי אינגבר: תכנית קמ"ע.
עומרי אינגבר: שמה לא מעיד עליה.
עומרי אינגבר: היא מתאימה לפלח מאד צר מבין העולים, היא מיועדת לקליטה ארוכת טווח, לפלח מאד מסוים מקרב המדענים העולים.
אורי מקלב: מרכז המטרה שלהם היא לתת אפשרות למדענים עולים, גם שאינם צעירים, להיקלט בתוך מכוני מחקר ואוניברסיטאות.
אורי מקלב: התכנית קצרה ומשם הם צריכים להמשיך.
אורי מקלב: תוכלו להוסיף על כך בהמשך ולתקן.
אורי מקלב: הפנייה שהגיעה אלינו טענה שבמכון הוולקני, בשונה ממקומות אחרים, התכנית הזו נמשכת זמן ארוך והעולים לא נקלטים בתוך תקנים של המכון.
אורי מקלב: המדענים ממשיכים משך שנים רבות להיות מועסקים או ממומנים על ידי גורמים זרים ועל ידי התכנית הזו.
אורי מקלב: האם התכנית הזו היא חלק מתקציב ההעסקה של המכון?
אורי מקלב: האם המדענים היו אמורים להיכלל בתכנית והאם יצא שהתקציב מוסב לקליטה של אחרים מבלי לתת להם עדיפות להעסקה תחת תקנים מתוקננים ולא של קמ"ע?
אורי מקלב: הרי יש הבדלים בין תקן מתוקנן לבין תקן רגיל לבין תקן קמ"ע.
יואל אייזנברג: אחדד.
יואל אייזנברג: הבעיה היא הרבה יותר פשוטה אבל אפתח עם נתונים.
יואל אייזנברג: בשנת 89' היו בארץ כ,8,000 בעלי תואר דוקטור ומעלה.
יואל אייזנברג: אחרי חמש עשרה שנה, אותן חמש עשרה שנה שבהן הגיעה העלייה מרוסיה, היו בארץ 21,000 בעלי תואר דוקטור ומעלה.
יואל אייזנברג: מתוך אותם 21,000 80% שייכים למדעים מדוייקים, 15% שייכים למדעי החיים וכ-5% נמצאים במדעי הרוח.
יואל אייזנברג: בגלל המספרים הגדולים האלה של חוקרים במדעים מדוייקים שהגיעו לארץ, אפשר לראות בכל מכוני המחקר והאוניברסיטאות שמתעסקים עם מדעים מדוייקים 30% ומעלה מדענים עולים יוצאי ברית המועצות שעובדים כחלק מן הסגל של מקומות המחקר האלה.
יואל אייזנברג: יותר מכך, בפריפריה, באוניברסיטת באר שבע האחוזים גבוהים הרבה יותר, באריאל מדובר ב 68% וברבים ממוסדות המחקר הדיקנים הם כבר יוצאי רוסיה.
יואל אייזנברג: זוהי קליטת עלייה מעולה.