GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מנחם קמיש: אני רוצה עכשיו להתייחס לענין של שישי שבת ותעריפי התעו"ז, בכל ששי-שבת למעט ארבע שעות בעונת החורף, זה תעריף שפל שהוא תעריף נמוך.
מנחם קמיש: בקיץ תעריף שפל הוא 27.86 אגורות, במעבר כ 27 אגורות.
מנחם קמיש: בחורף זה 30 אגורות.
צבי מאירוביץ': בשבת משתמשים בגנרטור במילא.
דורון אהרון: אנחנו עובדים עכשיו על חשמל כשר.
דורון אהרון: אותו מחיר.
מנחם קמיש: אם יש לכם צריכה תעוזי"ת ואם היית פעם בתעו"ז ויש לך צריכה רצופה של שנים עשר חודשים אפשר לעשות חישוב ולראות באמת כמה זה עלה לך.
אורי מקלב: האם אתם מודעים לזה שאתם עושים את האינדיקציה בשנת 2011 והציבור הצרכני לא יודע את זה אפילו, גם הציבור החסכני, מה עוד שאנחנו נמצאים כבר ביוני.
מירב יוסף: לא הבנתי את השאלה.
אורי מקלב: הקבוצה שתעבור, שתימדד לפי מונה של תעו"ז, תימדד ב 2011.
מירב יוסף: ההחלטה מתחילה מאפריל 2012.
מירב יוסף: זאת אומרת, כן תוכל לדעת מה עשית עם עצמך באפריל 2013, שנה אחורה, ואז תוכל לחשב.
אורי מקלב: הועדה באה ואמרה: שבעצם צרכן שיתנהל ב 2011 מעל הארבעים יעבור לששים, האם נכון?
אורי מקלב: אז הצרכן אמור היום לדעת שההתנהלות שלו ב 2011 תשליך על ההחלטה שלכם ב 2012.
אורי מקלב: כבר יוני היום.
אורי מקלב: הרי דיברנו - - -
מירב יוסף: פירסמנו.
אורי מקלב: מה ענין הפרסום?
אורי מקלב: לשימוע לא הגיעו אז אתם טוענים שפירסמתם בעיתונות?
שלמה זליג אורלנסקי: מתי תתפרסם הודעה שלכם?
מירב יוסף: ההחלטה היתה ב 15 למאי, לפני שבועיים.
אורי מקלב: בתוך כמה זמן תפורסם?
אורי מקלב: כמה זמן תתנו לציבור?
אורי מקלב: כבר חצי שנה שהציבור לא יודע מזה.
אורי מקלב: ואתם רוצים למדוד אותו על דבר שהוא לא ידע.
אריה מצליח: הם לא רוצים שאתה תיערך מראש.
מירב יוסף: זה בכלל לא משהו ואני אומַר את זה בצורה מאד בוטה, זה לא משהו שעומד על שולחנה של רשות החשמל כשהיא מקבלת את ההחלטה הזו.
מירב יוסף: לא פילוח האוכלוסיה ולא שום דבר מן הסוג הזה.
אורי מקלב: הרי קבעתם ששנת 2011 היא תהיה אינדיקציה לאותם צרכנים שהם בעצם צרכנים שהם צורכים מעל 40,000 קווט"ש לשנה.
אורי מקלב: מהי השנה המודדת כשהאינדיקציה היא 2011?
אורי מקלב: מחצית 2011 כבר מאחורינו.
אורי מקלב: אסביר את זה בצורה ברורה.
אורי מקלב: כל אלה שלא רוצים להיכלל בתוך הדרגה של 40,000 קווט"ש לשנה, ואסביר את זה הכי פשוט שאפשר, רגע, מר מאירוביץ, אני מתנהל כלפיך בסלחנות כל הישיבה אבל לא קיים דבר כזה.
אורי מקלב: כל הצרכנים שלא רוצים להיכנס לקבוצה הזו ורוצים לנקוט באמצעים שגם אתם רוצים אותם, לחסוך, לא להשתמש בתקופת השיא ועוד תהליכים כאלה ואחרים עם אמצעים שהם רוצים לנקוט בהם, אתם לא מאפשרים להם, הם לא יודעים מזה וגם אם הם יודעים עכשיו אז חצי שנה נמצאת כבר מאחוריהם.
מירב יוסף: זו שאלה שאנחנו יכולים להפנות למליאה ולשאול כי זו החלטה של המליאה.
מנחם קמיש: אני רוצה להתייחס להחלטת הממשלה ואקריא מתוכה: החלטה מספר 2508 מיום 28.11.2010 סעיף 8: "להטיל על הרשות להגיש המלצותיה מיום 1.7.2011 בנושאים כדלקמן.
מנחם קמיש: א.
מנחם קמיש: הורדת סף החיוב לפי עומס וזמן וצריכה להלן התעו"ז כך שיכלול את הצרכנים הצורכים מעל 40,000 קווט"ש בשנה.
מנחם קמיש: " זאת אומרת שבהחלטה שלנו, בהליך ההחלטה, עמד מול עינינו הנושא של צדק תעריפי ומניעת סיבסוד צולב, ללא אפליה בין צרכן אחד לשני, תעשיה או מוסד או צרכן פרטי, עמדה גם כן הוראת הממשלה להפחית את רף הצריכה כחלק מהחלטתה לגיבוש תכנית לאומית להפחתת גזי חממה.
מנחם קמיש: " עלתה פה שאלה לגבי התשלום הקבוע.
מנחם קמיש: התשלום הקבוע כיום לצרכנים האלה, צרכני החיוב של 13 אגורות - - -
אורי מקלב: צמצם.
אורי מקלב: מה זה תשלום קבוע?
אורי מקלב: אם אני משלם מחיר לקילווואט אז למה לשלם גם תשלום קבוע.
אורי מקלב: תתייחס לצרכנים בעלי צריכה נמוכה.
אורי מקלב: שאלה נוספת: הלוא זה עוול מתמשך.
אורי מקלב: חלק מן הצרכנים משלמים יותר בגלל התשלום הקבוע.
אורי מקלב: איפה התחרות עם חברת חשמל.
אורי מקלב: אין את זה בתשלום הקבוע.
אורי מקלב: אני אקצר.
אורי מקלב: אני מבין שהתשלום הקבוע הוא לצרכנים שהם לא צורכים צריכה מאד מועטת ואתה אומר שעצם אחזקה, נתינת קו, הארכת הקו עולה ותקחו ממנו תשלום קבוע ולא משנה כמה הוא צורך.
אורי מקלב: האם נכון?
מנחם קמיש: יש שתי אפשרויות.
אורי מקלב: כן או לא?
מנחם קמיש: יש עלויות.
אורי מקלב: כן, יש עלויות שישנן בין אם האזרח צורך ובין אם הוא לא צורך ואתה רוצה לגבות תשלום קבוע.
אורי מקלב: התשלום הקבוע על תעו"ז הוא יותר יקר כי השעון יותר יקר, לא צריך להרחיב.
מנחם קמיש: עלתה פה טענה לא נכונה לגבי תשלום קבוע.
אורי מקלב: הסברנו שהתשלום הקבוע יותר יקר בתעו"ז בגלל עלות השעון והעברת השעון.
מירב יוסף: הוא לא מאתיים שקלים אלא חמישים ושבעה שקלים.
אורי מקלב: למה במסמך שאצלנו כתוב שזה מעל מאתיים?
מירב יוסף: מסרתי למנהלת הועדה בטעות מחיר של 175 שקלים ועכשיו תיקנו אותי שהמחיר הוא 57 שקלים.
מירב יוסף: מופיע מחיר רק שצריך להסתכל על שורה אחרת.
מירב יוסף: השורה הרלבנטית היא 57 שקלים.
מנחם קמיש: אני רוצה לתקן ולהבהיר.
מנחם קמיש: שבעה שקלים הם התעריף שעדיין לא עובד.
מנחם קמיש: מה שאתה רואה באתר האינטרנט של חברת חשמל הוא תעריף למערכות מניה ותעו"ז.
מנחם קמיש: צרכן ביתי או צרכן קטן משלם כמו תעריף ביתי או תעריף כללי, זה אותו תעריף.
מנחם קמיש: כל אלה שעוברים היום לתעריף, אז בעתיד, כשהרשות עומדת לקבוע תעריף חדש ומבנה חדש לתעריפים ולשנות את כל מבנה התעריף כולל התשלום הקבוע, התשלום הקבוע לתעו"ז יעלה בסביבות חמישים שקל לעומת שלשה עשר שקלים היום.
מנחם קמיש: כל אלה שעברו או שעוברים היום ל 60,000 קווט"ש לשנה ימשיכו לשלם את שלושה עשר השקלים לא כולל מ.ע.מ.
שלומית אבינח: היום כמה משלמים?
מנחם קמיש: אלה שיש להם תעו"ז ויש להם שנים עשר חודשים רצופים של שימוש אני מוכן לעזור להם בחישוב העלות האמיתית שהיתה להם.
מנחם קמיש: על פניו נראה שהחישוב שהוצג כאן מן הקיץ, הוא באמת יותר יקר אבל החישוב האמיתי שצריך לעשות הוא השנתי - - -
מירב יוסף: זו כנראה לא הסיבה.
אורי מקלב: אחרי הישיבה תשבו ביחד.
אורי מקלב: אדרבא, אולי מן הפרט נלמד על הכלל.
אורי מקלב: רק אסב שימת לבך שהחלטת הממשלה ידועה לנו.
אורי מקלב: ובהחלטת הממשלה 2508, האם ידעו בדיוק להגיד את הדברים על פי ידע שלהם?
אורי מקלב: הלוא זה בעקבות המלצות שקיבלו מאיזשהו מקום לגבי השאלה אם להוריד או לא להוריד.
אורי מקלב: לא ניכנס כאן להליכי העבודה של הממשלה אבל יש לשים דגש על כך שמה שהוטל עליכם הוא לבחון ולהגיש את ההמלצות ואנחנו כאן בודקים מה בדקתם.
אורי מקלב: אני לא אומר שלא המלצתם אבל אני כן שואל על עצם תהליך קבלת ההחלטה, מה עמד לנגד עיניכם ואיך בחנתם את הדברים ומה המסקנות שלכם ועל זה אנחנו היום מציפים.
אורי מקלב: זה לא סותר שום החלטת ממשלה בענין הזה.
אורי מקלב: "על הרשות לבחון ולהגיש המלצותיה".
מירב יוסף: מבקשת לומר שאנחנו כרגע מדברים על משהו היפותטי, הרי עדיין האדונים הנכבדים לא קיבלו חשבונות חשמל ולא עברה שנה מן המועד ודרך אגב רשמתי לעצמי את הנושא שהעלית זאת אומרת שיכול להיות שהמליאה תחליט אחרת כך שאין לנו כרגע בכלל נתונים.
מירב יוסף: כל הרעיון הוא החשש.
מירב יוסף: אנשים מפחדים שהתעריף אכן ישפיע, שהשילוב התעריפי ישפיע על חשבונות החשמל ויגדיל אותם.
אורי מקלב: המסמך שלנו עומד לנגד עינינו, ולפי נתונים שקיבלנו מכם, הרי אתם כבר יודעים היום שיש כחמישה עשר אלף אזרחים שהם צורכים בין ארבעים לששים- - -
קריאה: והם עלולים להיפגע?
מירב יוסף: למה עלולים להיפגע?
דורון אהרון: חלק עלולים להיפגע
אורי מקלב: אם הם עוברים היום מצרכנים פרטיים לצרכני תעו"ז - - -
מירב יוסף: יעברו מתעריף אחיד לצרכנים בתעריף תעו"ז.
מירב יוסף: אבל מי אמר שהם ייפגעו?
דורון אהרון: יש כאלה שגם ירוויחו.
אורי מקלב: את זה אמר מנחם, זה עיקר דבריו.
אורי מקלב: קודם כל בעקבות הנחה שהם אמורים לעבור מתעריף ביתי צרכני נמוך, מתעריף כללי לתעריף תעו"ז, קודם כל על זה אנחנו מדברים.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שהתעו"ז מורכב מתעריפים קבועים בשעות שיא.
אורי מקלב: חלק באים לכאן ואומרים: אנחנו צרכני השיא במודע באופן מובנה, אלו השעות של הפעילות שלנו, אתם כותבים בדברי ההסבר שלכם שאתם רוצים ללכת על שימוש חשמל מושכל וחסכני, שאנשים ינווטו את הפעילות שלהם.
אורי מקלב: אנחנו שאלנו אתכם שאלה שלא קיבלנו עליה תשובה: לאיזו מטרה, איזו בקשה אתם דורשים מאותם צרכנים של מוסדות חינוך ובתי תפילה?
אורי מקלב: איזה שימוש מושכל אתם רוצים שהם יעשו ואיך אתם רוצים שיעבירו את שעות הצריכה לשעות השפל?
אורי מקלב: כל המטרה של תעו"ז שאדם ידע ואתם תדעו מהן שעות הצריכה היקרות ומה שעות הצריכה הזולות ולנווט את הצרכן, שישתמש בשעות השפל, שיעביר דברים, שיעשה כל מיני דברים שאפשר לעשות ואנחנו שאלנו מה הדרישות שלכם, מה אתם רוצים שהם יעשו עוד?
אורי מקלב: ללמוד או להתפלל בלילה?
יואל חסון: זו מניעת סבסוד צולב.
יואל חסון: זו המטרה הראשית.
יואל חסון: המטרה העיקרית צדק תעריפי.
אורי מקלב: מירב, אין זה אישי.
אורי מקלב: את יודעת שאנחנו מאד מעריכים את המקצועיות שלך ואת האכפתיות, יש לך רגש צרכני גבוה ומובהק, ואני רוצה לציין את הנושא של הביקורת עליכם, התלונות המועטות שאנחנו מקבלים מצרכני חשמל, יצא עכשיו מידרג תלונות וחברת החשמל היא ודאי לא במקומות הראשונים, אתם שותפים להצעות חוק שאנחנו עושים ואני מציין את הדברים הטובים שאתם עושים כי אני לא פוסל את הפעילות שלכם במיוחד בנושא הצרכנות אבל חלק מן המטרה שלנו כאן
אורי מקלב: היא להציף את הדבר הזה כדי שתדעו במה מדובר ותדעו שיש עוד דברים שלא הייתם מודעים אליהם.
מירב יוסף: שני דברים חשובים שלמדתי פה, הנושא של השימוע שאולי מחר צריך לחשוב שכשאתה מקבל החלטה עליך לפלח אותה עם חשיבה על מי היא תחול ודיברתי על זה עם מר מצליח והדבר השני הוא האפשרות לאפשר לאנשים, בשנה הזו, לתכנן ואלה זה שני דברים.
שלומית אבינח: כמה עולה, לא הבנתי, כמה עולה מונה תעו"ז וכמה עולה מונה?
אורי מקלב: זה לא משמעותי.
אורי מקלב: זה יעלה כמו לצרכן ביתי.
אורי מקלב: כשתעריף תעו"ז יכנס לתוקף מר מיכלסון, התעריף יהיה רגיל ?
יואל חסון: כשהרשות תקבע את המבנה החדש אז זה יעלה לפי מה שהרשות תקבע, חברת חשמל מבצעת את חיוב הצרכנים לפי מה שהרשות קובעת.
אורי מקלב: לפי התעריפים?
יואל חסון: הם עכשיו בשלבים סופיים של תיקון התשלום הקבוע.
אורי מקלב: של התשלום הקבוע או של המחיר לקילוואט?
אורי מקלב: תעריף חדש?
אורי מקלב: תעריפים שונים?
יואל חסון: התעריפים מתעדכנים אחת לתקופה.
יואל חסון: כל התעריפים.
יואל חסון: כל תעריף הוא צמוד למדדים שמתעדכנים כל חודש אבל הקביעה עצמה נעשית אחת למספר שבועות.
יואל חסון: הבחינה של כל המבנה נעשית אחת למספר שנים והתשלום הקבוע הוא הבא בתור, בחודשים האחרונים.
אורי מקלב: מהן ההמלצות?
אורי מקלב: האם הציבור ידע?
מירב יוסף: אני מבטיחה.
אורי מקלב: שעון התעו"ז לא יעלה יותר משעות של צרכן הביתי!?
יואל חסון: היום לא.
יואל חסון: מי שעובר היום לששים אלף או שיעבור מארבעים אלף הוא ימשיך לשלם את אותו תעריף קבוע, תשלום קבוע, וזו ההנחיה של הרשות אבל, עכשיו הם בשלבים סופיים על סמך נתונים שישבנו יחד אתם- - -
אורנה גולן: לפי גודל החיבור שלו ואם הוא לא - - -
יואל חסון: סליחה טעיתי, התשלום הביתי הקבוע הוא שלושה עשר שקלים.
יואל חסון: מי שביתי ועובר את הארבעים אלף יישאר באותו תשלום ומי שבתעריף כללי והתשלום הקבוע שלו הוא חמישים ושבעה שקלים ימשיך לשלם חמישים ושבעה שקלים.
יואל חסון: אני התייחסתי לתשלום הביתי.
מירב יוסף: זה הבסיס שצריך אליו להתייחס וזה יהיה בדיוק אותו הדבר כפי שהוא משלם היום.
אורי מקלב: יש כאלה שאצלם התעו"ז הוא יותר יקר באחזקתו.
מירב יוסף: על זה ביקש מנחם ואמר שהוא מוכן לשבת עם מי שחושש.
אורי מקלב: הרי אחזקה של שעון תעו"ז עולה יותר, השעון עצמו עולה יותר יקר ואם יהיה תעריף אחד, אלה שפחות מארבעים אלף ישלמו גם חמישים ושבעה וגם אלה שמעל ארבעים אלף ישלמו חמישים ושבעה.
אורי מקלב: אחרת מי ישלם את זה?
מנחם קמיש: הבחינה של התשלום, זה תעריף שנקבע לפני מספר שנים והוא אמור להתעדכן.
אורי מקלב: ודאי, תמיד יש מישהו ש - - -
אריה מצליח: התשלום הקבוע הוא בזמן שיש עלות יותר גבוהה, למי שיש לו שעון תעו"ז, כי השעון עצמו יותר יקר והאחזקה יותר יקרה והתעריף צריך להיות יותר יקר.
אריה מצליח: אז מי משלם את זה?
מנחם קמיש: התשלום הקבוע אמור להתעדכן בחודשים הקרובים.
אורי מקלב: אבל לא יהיה שינוי.
מירב יוסף: יהיה שינוי, זה בדיוק מה שמנחם אומר, ברגע שהתשלום הקבוע יתעדכן לפי המבנה החדש, יהיה שינוי.
אורי מקלב: האם יהיה שינוי לצרכים שצורכים פחות מארבעים אלף או יותר מארבעים אלף?
מירב יוסף: יהיה הבדל.
מירב יוסף: הלכת לאיבוד.
יואל חסון: היא לא יודעת להגיד לך איך קובעים את זה, נו, באמת.
אורי מקלב: טעיתי רק בין התעריפים, לא טעיתי בעקרון.
אורי מקלב: לא יהיה הבדל בין מי שמורכב אצלו שעון תעו"ז לבין מי שלא מורכב אצלו שעון תעו"ז.
יואל חסון: נכון להיום, אין הבדל בין מי שעובר היום מן התעריף האחיד או הביתי או הכללי לתעו"ז, הוא נשאר עם אותו תעריף שהוא היה, תעריף קבוע.
יואל חסון: בעתיד הם יקבעו ויהיה מה שהם יקבעו בתעריף.
מנחם קמיש: דבר נוסף, דבר אחד קטן, התחולה של זה היא מן הראשון לאפריל ולא סתם קבענו ראשון לאפריל, כי הוא בעונת המעבר ששם התעריף נמוך ולא רצינו שייכנסו לחישובים לפי תעריף גבוה.
דורון אהרון: אני כאן בכובע של משרד התשתיות ואני גם חבר מליאה של רשות החשמל ואני אגיב על דברים שנאמרו כאן.
דורון אהרון: משרד התשתיות הלאומיות, כחלק מהחלטת הממשלה שעלתה פה, רוצה לקדם צמצום צריכה אנרגטית של מדינת ישראל לרבות צריכת החשמל.
דורון אהרון: התפיסה הרווחת בעולם ובמדינת ישראל היא שככל שאני אתמחר במדויק יותר -ותעו"ז זה תימחור מדויק יותר, אני אוביל את הצרכן לחסוך בשעות היקרות יותר.
דורון אהרון: נכון, יש צרכנים חריגים כמו בתי ספר וכמו מוסדות דת ששם אי אפשר לשנות את שעות הפעילות.
דורון אהרון: אם יש ציבור שרואה עצמו נפגע מזה, צריך לבוא לשר התשתיות ולשר הרווחה ולומר להם שיש פה החלטה, אמנם צודקת, כי היא אכן מתמחרת ואני לא חושב שהרוב יכול להגיד לי שלא, היא מתמחרת בצורה מדוייקת יותר את עלות הייצור ועלות הצריכה של הצרכן אבל פוגעת בהם.
אורי מקלב: האם אתה תפנה לשר כדי להחריג את הקבוצה הזו?
דורון אהרון: אני לא יכול לפנות.
אורי מקלב: אבל למה אתה לא מעלה את זה?
דורון אהרון: אני לא יכול.
דורון אהרון: השיקולים במליאת הרשות, שיקולים שעולים על השולחן הם לא שיקולי צרכן ספציפי או מיגזר או אוכלוסיה.
אורי מקלב: אבל אתה נציג של משרד בתוך הרשות ועליך להעלות דברים כאלה.
דורון אהרון: אני המשרד האחראי ברשות.
אורי מקלב: גם השלטון המקומי רואים אותך כשליח של כל המשרדים - - -
דורון אהרון: שליח איפה?
אורי מקלב: בתוך רשות החשמל.
דורון אהרון: בתוך חברת חשמל אני לא יכול לממלא את השליחות שאתה מבקש ממני, אתה מבקש ממני שליחות שהיא מחוץ לשולחן המליאה.
אורי מקלב: זה לא מחוץ לשולחן המליאה, הרי אלה שיקולים ציבוריים.
דורון אהרון: בדיוק, אין שיקול ציבורי, יש שיקול של עלות, בנו את הרשות הזו כדי לנתק אותה מן השיקול הציבורי, שלא יהיה סיבסוד צולב, שלא יהיה - - -
אורי מקלב: הסיסמאות האלו, אם אתה מתבטא כך, ולא רק אצלכם, כל הזמן עוד ועוד מחללים את הסיסמאות.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שיש עוד שיקולים.
דורון אהרון: האם אתה רוצה להחזיר התעריפים למשרד התשתיות?
אורי מקלב: יש שיקולים ציבוריים ומעלים את התעריף הביתי.
זליג אורלנסקי: הוא ישב פה והוא אומר שהמטרה היא להעלות - - -
אורי מקלב: ראית איך קרו הדברים.
אורי מקלב: אתה יודע שבאו אלינו עם דברים רציניים ביותר, עם עלויות וכל מיני דברים כמו מ.ע.מ.
אורי מקלב: על פירות וירקות, שאלו מה פתאום אנחנו נותנים לזה יד ויצא שכמה וכמה דברים הובאו לפני החלטת ממשלה וקיבלו החלטת ממשלה אבל ראש הממשלה היה צריך לחזור בו בעקבות לחץ ציבורי.
דורון אהרון: בסדר גמור אבל מליאת רשות החשמל והצוות המקצועי של רשות החשמל לא תפקידם לעשות את זה.
אורי מקלב: האם מישהו חשב שמישהו יהיה מוכן לשנות את חוק התאגידים והרי הם עמדו על הרגליים האחוריות?
אריה מצליח: משהו לגבי המים, היו דיבורים שמחיר המים עולה ב 25% אבל מחיר המים לזוג מבוגרים עלה כמעט ב 60%, זה לא עולה במקבילה המקצועית שלכם ברשות המים.
דורון אהרון: אני לא יודע מה המקבילה שלי עושה, אני יודע מה אני עושה.
אריה מצליח: גם האמירה שסבסוד צולב זה ערך, יכול להיות שזה ערך אבל תבין, ערך הסיבסוד הצולב הוא ערך לאנשי המקצוע, ואין לי בעיה עם זה, הבעיה היא שבסוף מדינת ישראל לא מקיימת שירותים חברתיים לגמרי.
דורון אהרון: כמו שביקשת ממני להיות שליח במליאת הרשות אז אני יכול להעביר את זה לשר שלי והוא ישמח לטפל בזה, מליאת הרשות היא לא המקום.
דורון אהרון: אתה רוצה שאני אפנה לשר שלי ואני מוכן לעשות את זה.
אורי מקלב: אנחנו גם נפנה באופן ישיר אל שר התשתיות, אני רק רוצה להגיד לכם לגבי רשות המים, אני לא חושב שמישהו בכנסת הזו חושב שתהליך כמו זה של רשות המים יכול להתבצע שוב.
אורי מקלב: ה'לוקש' הזה של הפרטת משק המים והקמת רשות המים, אין אפשרות היום בכנסת, שמישהו יכול להעביר דבר כזה, אין משרד ממשלתי וגם לא ראש ממשלה שיוכל היום להעביר תהליך נוסף כזה של הפרטה בגלל הכשלונות של התהליכים במיוחד בנושא הציבורי.
אורי מקלב: חלק מן הסיבות שאני אומר כאן את הדברים הוא כי אין ספק שזה יבוא לשינוי, אם לא אתה אז מישהו אחר, ההיבט הציבורי חייב לבוא, אין ספק שזה נמצא, חייב להיות בתוך חלק מן השיקולים ואנחנו יודעים שזה לא הכל רק ענייני עלות הרי אנחנו יודעים איך הדברים עובדים.
דורון אהרון: צריך לזכור את זה, כשאתה אומר לשקול שיקולים ציבוריים, אני מתקן, שיקולים צרכניים, להבדיל מציבוריים.
דורון אהרון: עוד מילה אחת, יש פה שחקן מאד חשוב והוא האוצר, הוא הטיל בלו לפני חצי שנה ואני לא שמעתי אתכם קמים וצועקים.
דורון אהרון: 5% האלה ההשפעה שלהם היא פי כמה וכמה ממה שקורה פה אם בכלל יש השפעה למלה שקורה פה.
אורי מקלב: הורידו.
דורון אהרון: האם ארגון הצרכנים צעק?
אורי מקלב: שר התשתיות הוא בסדר גמור.
אורי מקלב: הוא זה שצועק על התאגידים, הוא עומד בראש נגד תעריפי המים ועוד כשר התשתיות.
דורון אהרון: ניהלתי חלק מן הפעילות שלו אז אני יודע שהוא צעק.
אורי מקלב: מודה לכולכם.
אורי מקלב: נראה שנוכל להגיע לשינויים בנושא הזה והקפנו את כולו.
אורי מקלב: אנחנו כוועדה נפנה אל השרים הרלבנטיים ואני מצפה גם מן השלטון המקומי שיעשה את זה עם משרד החינוך, עם רשות החשמל ועם שר התשתיות, מציע שאתם ביניכם תשבו ותדונו ותבחנו היבטים נוספים.
אורי מקלב: אני מניח שנעמוד בקשר לגבי ההמשך, תיתכן ישיבת מעקב.
אורי מקלב: על-סדר היום: פניות ציבור בנושא היתר לנשים לעבוד כסניטריות בבתי החולים.
אורי מקלב: אנחנו פחות הסתכלנו על הנושא של אפליה בין המינים אלא יותר בחלק הערכי וזאת בעקבות פניות שהגיעו לחברת הכנסת סולודקין שגם תרחיב.
אורי מקלב: הגיעו תלונה על-כך שבבתי חולים משמשים רק סניטרים וכאשר צריך לבצע פעולות סניטריות שיש בהן היבט אינטימי כמו העברת חולה לניתוח, העברת חולה ממיטה למיטה ועוד פעולות, הדבר נעשה על-ידי סניטרים גברים בלבד ואין אפשרות שכל מין יטפל בבני מינו.
אורי מקלב: מדובר ברחצה, הלבשה, גילוח וכדומה.
אורי מקלב: אני לא ארחיב, אבל יש כאלה שאומרים שעבודת הפרך שהעבידו אותנו המצרים, בעיקר מה שזוכרים מכל הגלות שהיתה לנו במצרים, זה לא שפרעה רחץ את הצרעת שלו בדמם של ילדים יהודיים, אבל זוכרים את עבודת הפרך שעבדו בני ישראל במצרים.
אורי מקלב: מה זה עבודת הפרך?
אורי מקלב: זה לא שלקחו אבנים של חצי טון על הגב שלהם אלא שנתנו לנשים לעבוד עבודת גברים ונתנו לגברים לעבוד עבודת נשים.
אורי מקלב: זאת היתה עבודת הפרך.
אורי מקלב: הכוונה היא שנתנו דברים שלא מתאימים.
אורי מקלב: העבידו אותך בפרך ונתנו לך לעשות דברים שהם נגד האופי שלך, נגד המהות שלך, נגד היכולות שלו.
אורי מקלב: הגעתי לתובנה הזאת מהפנייה שהגיעה אלינו.
אורי מקלב: נבקש מחברת הכנסת סולודקין להציג את כל הנושא לפרטיו ולאחר מכן נשמע מכם.
מיקי דור: באיזה שלב שתחליט הייתי רוצה לעשות סדר במושגים שמביאים פה.
אורי מקלב: יש לנו פה עבודה מאוד מקיפה של מרכז המחקר והמידע של הכנסת.
אורי מקלב: הם כתבו על ההגדרות של התפקידים, השאלה אם זה מתבצע גם באופן המעשי?
אורי מקלב: זאת השאלה החשובה בנושא הזה.
מרינה סולודקין: אני רוצה להתחיל מבדיחה שראיתי בעיתון רוסי בגלל שאתה דיברת על פרעה ועל עבודות פרך.
מרינה סולודקין: בעיתון רוסי היה כתוב שלקראת גל המהפכות שיש בעולם המערבי, אז הרוסים אומרים למצרים: אל תשברו את הפירמידות, היהודים לא מוכנים עוד פעם לבנות.
מרינה סולודקין: קודם כל אני רוצה להודות ליו"ר הוועדה, חברי הרב אורי מקלב ולמנהלת הוועדה.
מרינה סולודקין: אני ראיתי איך הם התייחסו לפניות ציבור שהגיעו אלי.
מרינה סולודקין: היו לי כמה מכתבים שבהם נשים טוענות שיש אי סדרים בבתי חולים, אין מספיק נשים סניטריות.
מרינה סולודקין: בגלל זה צנעת הפרט וכמה פעולות שחולים זקוקים, מבוצעים על-ידי גברים.
מרינה סולודקין: קראתי מכתב של גברת מרמת-גן.
שלומית אבינח: ניסינו להזמין אותה לישיבה אבל לא השגנו אותה.
מרינה סולודקין: היא כתבה אלי 3 מכתבים בנושא הזה.
מרינה סולודקין: גם אני קראתי את הממצאים של מרכז המידע והמחקר של הכנסת וגם את התשובות של בתי החולים.
מרינה סולודקין: הבנתי שככלל במדינת ישראל יש שוויון בעבודה סניטרית, אבל כמו שאני מבינה, בגלל שפונות אלי בטלפון גם נשים שאומרות שאין כבוד לצנעת הפרט, הבנתי שלא בכל בתי החולים יש צנעת הפרט ואולי בכמה בתי חולים יש העדפה לגברים.
אורי מקלב: יותר מכך, בכל המקומות אין דבר ברור שהעבודות האלה יעשה על ידי בן מינם.
אורי מקלב: לא בכל בתי החולים יש נהלים ברורים בנושא הזה.
אורי מקלב: זה נמצא בממצאים.
מיקי דור: אם תגידי לי על בית חולים ששם זה לא נשמר, מחר בבוקר אני שם.
מרינה סולודקין: הופתעתי מאוד מהתגובה המהירה והעניינית של משרד הבריאות.
מרינה סולודקין: ראיתי שאפילו יש תיקון לחוק.
מרינה סולודקין: אני 15 שנה כאן ואני לא יודעת שלא בכל המשרדים מגיבים במהירות.
מרינה סולודקין: חבל שלא יכולנו להזמין את אלה שפנו אלינו אבל מה שחשוב זה התוצאה.
מרינה סולודקין: אם תהיה תשומת לב שבמדינה שבה יש נשים אלופות, אז יכולות להיות גם סניטריות.
מרינה סולודקין: יכולות להיות טייסות ורופאות וכל מיני דברים ויש שוויון בין המינים.
מרינה סולודקין: דבר שני, צריך לכבד את הרצון של החולה.
מרינה סולודקין: אם הוא רוצה טיפול על-ידי אישה, אני חושבת שיש לו זכות לזה.
אורי מקלב: אני אקריא לכם מהממצאים של מרכז המידע והמחקר של הכנסת: "בבתי חולים של שירותי בריאות כללית לא קיימת בבתי החולים הנחייה בנוגע להתאמת המטפל למין המטופל.
אורי מקלב: במידה והמטופל מביע רצון בכך, מונחה הצוות להיענות לבקשה".
אורי מקלב: אנחנו תכף נגיע לשאלה מה זה רצון ובקשה.
אורי מקלב: אנחנו חושבים שכחלק מזכויותיו של החולה, עם אשפוזו, ניתן לו גם את הזכות לבחור בידי מי להיות מטופל.
לילי פרלמן: הרוב המכריע של העובדים הן נשים.
אורי מקלב: אבל אם מישהו מבקש?
לילי פרלמן: הבעיה הפוכה, לא בטוח שבכל משמרת יהיה לנו גבר, זה לא ריאלי.
קריאה: קיים השוויון אבל אין נשים שהולכות להיות סניטריות.
אורי מקלב: למשל, במרכז הרפואי הלל יפה קיימת מגמה כי המטפל יהיה בן מינו של המטופל.
אורי מקלב: מה זאת מגמה?
אורי מקלב: אתם צודקים, אני לא יודע מה המשמעות של מגמה ומה התוצאות של זה.
אורי מקלב: אמנם הפונה לא הגיעה - - -
מרינה סולודקין: כל הישיבה היתה מתייתרת לו שר הבריאות היה עונה לאישה.
מרינה סולודקין: הכול התחיל מזה שלא קיבלו תשובה מהמשרד.
אורי מקלב: אני דווקא מכיר את המשרד ובאופן כללי המשרד עונה.
מיקי דור: עניתי תשובה אחת בנושא הזה בעניין "מעייני הישועה".
מיקי דור: אני לא זוכר פנייה נוספת.
מיקי דור: זה סוג של פניות שמגיעות אלי.
שלומית אבינח: לא ידעו להעביר אליך.
אורי מקלב: ד"ר דור ייתן סקירה קצרה מה עבודת הסניטרים, מה זה כוח עזר?
אורי מקלב: מה זה כוח עזר מיומן?
אורי מקלב: אני מציע שהוא ייתן סקירה קצרה ואחר-כך נמשיך.
מיקי דור: סניטר בכלל לא מוגדר אצלנו כמקצוע וזה לא מופיע בנציבות כמקצוע.
מיקי דור: יש לנו כוח עזר, יש לנו כוח עזר מיומן.
מיקי דור: כוח עזר אלה אנשים שאין להם הכשרה מקצועית, הם עוסקים בעבודה פיסית.
מיקי דור: אני חבר הוועדה המייעצת לראש הממשלה לקידום מעמד האישה ואני מודע לנושא.
מיקי דור: הפעילות שם כוללת העברה של בלוני חמצן כבדים ביותר, הובלה של תרופות.
אורי מקלב: אני מדבר לגבי אלה שמטפלים ונוגעים בחולה.
אורי מקלב: אנחנו מדברים רק על זה.
מיקי דור: כוח העזר הלא מיומן, מה שנקרא סניטר, לחלוטין לא אמור לגעת בחולה.
מיקי דור: לא לרחוץ אותו, לא להלביש אותו ולא לנגב אותו, שום פעילות בנגיעה ישירה בחולה.
מיקי דור: זה אסור, הם לא שייכים לנושא.
אורי מקלב: מי מעביר ממיטה למיטה כשאת החולה מכסה רק חלוק?
מיקי דור: כוח עזר מיומן שהן אחיות.
לילי פרלמן: סניטרים כן מעבירים אבל הם מעבירים מחדר ניתוח לחדר ניתוח, מהמחלקה לרנטגן.
אורי מקלב: אני לא רוצה להזכיר שגם היה עכשיו נושא פלילי, לא מקרה אחד, גם בנושאים האלה.
אורי מקלב: אנחנו כרגע לא עוסקים בזה כי זה ברמה הפלילית.
אורי מקלב: גם בבית חולים "שערי צדק" היה מקרה מזעזע מאוד.
אורי מקלב: מישהו שליווה מישהו לבית חולים - - -
לילי מרקס: יש את זה אצל נשיא המדינה ויש את זה אצל סניטר בבית החולים.
לילי מרקס: מה אתה יכול לעשות?
מיקי דור: לגבי מגע עם אישה ולהיפך.
מיקי דור: אנחנו ראינו כל השנים בחוק זכויות החולה את הבסיס לדבר הזה.
מיקי דור: אדם מקבל אך ורק את הטיפול שהוא מסכים לקבל מאנשים שהוא מסכים לקבל מהם.
מיקי דור: אנחנו חושבים שחוק זכויות החולה מכסה את זה מכל זווית אפשרית.
מיקי דור: אין לנו חוק מיוחד שאסור לגנוב מחולים או אסור לעשות בהם מעשים מגונים כי זה מובן מאליו, זה בחקיקה הכללית.
מיקי דור: אם יש פה לקונה שכבודו סבור שצריך להביא תקנה מיוחדת, אין שום התנגדות של המשרד.
רותי רוטשטיין: קיימת הנחייה לפעול על-פי חוק זכויות החולה על פי רצונו ובקשתו של החולה.
רותי רוטשטיין: כל עובד שנכנס למערכת מחויב - - -
שלומית אבינח: לא כל חולה יודע להתעקש.
אורי מקלב: בסדר, אבל צריך לפרסם את זה.
אורי מקלב: אני רוצה לעשות סדר בדברים.
אורי מקלב: יותר ויותר יודעים שהיום זכותו של כל חולה שמישהו יתלווה אליו לכל בדיקה.
אורי מקלב: היום יש שלטים ואנשים יודעים.
רחל אדטו: על מה אנחנו מדברים?
רחל אדטו: כוחות עזר זה שונה לגמרי מסניטרים.
רחל אדטו: אם הכוונה היא לסניטרים, אתה באמת מגדיר קבוצה מאוד מצומצמת שיש לה תפקיד מאוד מצומצם.
רחל אדטו: אם אתה תגיד שגם להעביר חולה מחדר ניתוח או לרנטגן ושאת האלונקה תגלגל אישה, זה לא ישים, לא הגיוני וזה לא יכול להיות.
רחל אדטו: אם אתה מדבר על כוחות עזר שהם כן רוחצים, שמים על סיר, לפעמים עוזרים לאחות בלילה, זה דבר אחר.
רחל אדטו: השאלה, על מה הדיון כאן?
רחל אדטו: אם זה על סניטרים זה דיון אחר ואם זה על כוחות עזר זה דיון אחר.
אורי מקלב: ד"ר דור נתן את ההגדרות ואנחנו לא נכנסנו לעניין.
אורי מקלב: אנחנו נקריא מה שכתבה גברת רזדי, מרחוב חיבת ציון ברמת-גן.
אורי מקלב: זה מכתב שבו היא פנתה לשר הבריאות ופנתה גם אלינו במכתב יותר מפורט: "הנני פונה אליך לבקשה לטיפולך המיידי בטיפול בחוזר מנכ"ל משרד הבריאות למען השוויון, חופש העיסוק וצנעת הפרט לנשים בבתי חולים וכדומה.
אורי מקלב: לצערי נתקלתי רבות בבתי חולים שרק גברים מועסקים כסניטרים, גם לנשים שמגלחים אותן, רוחצים אותן וכדומה וזאת למרות סירובן, דבר הפוגע קשות בצנעת הפרט.
אורי מקלב: מספר נשים שביקשו לעבוד בנ"ל נתקלות בסירוב מוחלט מהנהלת בית החולים מאחר ויש חוזר מנכ"ל שרק גברים יעבדו" – ענו להם שרק גברים יעבדו.
מרינה סולודקין: זה בשטח, אין חוזר מנכ"ל.
אורי מקלב: אין חוזר מנכ"ל אבל הם טוענים שבתי החולים לא מוכנים לקבל – אני בטוח שנשים לא רוצות לעבוד בעבודה הזאת, אבל אני מניח גם שאם אישה תבוא למכרז לעבודה של סניטרים, בית המשפט יעדיף מישהו שיכול ולא שאחרי חודשיים יתבע אותו - - -
רותי רוטשטיין: בנושא זה יצא מכתב של סמנכ"ל משאבי אנוש לכל מנהלי בתי החולים וזאת היתה ההתייחסות לאור הפנייה הזאת.
מרינה סולודקין: זה מה שאני אומרת, הופתעתי.
אורי מקלב: תרשו לי רק להקריא לכם את המכתב.
אורי מקלב: המכתב נכתב ב-15.10.2009.
אורי מקלב: היא כותבת: "מכתבי עדיין לא נענה ולא טופל ב-15.3.2010".
אורי מקלב: אני מקריא את המכתב.
אורי מקלב: בסך הכול אנחנו מקריאים מכתב של אזרח.
אורי מקלב: לפעמים פונה אחד מתוך 7 מיליון, אבל בנושא הזה פנה לא אחד.
אורי מקלב: מהפרט אנחנו מנסים ללמוד על הדברים.
אורי מקלב: ברוך השם, היו לנו הפתעות שמפניה קטנה נעשו דברי גדולים וזה הפך לפיתרון כללי.