GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק גולדקנופף: ואנחנו רוצים לראות את התוצאות.
ציפי חוטובלי: לסיכום ולסיום.
ציפי חוטובלי: אני מודה לכל מי שהגיע ולכל מי שהציג לנו נתונים.
ציפי חוטובלי: תמר (אלמוג אני מודה לך שהיית שותפה לדיון הזה.
ציפי חוטובלי: אני אודה לך עוד יותר אם תוכלי להרים את הכפפה, אנחנו מטילים עליך אחריות כבדה בפתירת הבעיה בשנת הלימודים תשע"א.
ציפי חוטובלי: אנחנו לא רוצים שהדיון הזה יהיה בבחינת דיון להצפת בעיות אלא רוצים פתרונות.
ציפי חוטובלי: אנחנו דורשים באופן חד משמעי לעבוד צמוד עם הארגונים כדי לקבוע את הדרגות הזמניות.
ציפי חוטובלי: אנחנו נעקוב אחרי זה.
ציפי חוטובלי: תודה רבה, הישיבה נעולה.
אורי מקלב: הישיבה הזאת היא ישיבה חוזרת, בנושא השירות הניתן על ידי חברות הכבלים והלווין.
אורי מקלב: בישיבה הקודמת שהתקיימה בחודש פברואר 2010, ארגוני הצרכנים וצרכנים שונים הציפו ליקוים רבים בשירות של חברת HOT, כך שהיום נתמקד בחברת HOT.
אורי מקלב: הוועדה ממשיכה לקבל פניות רבות של אנשים, ואנו רוצים לשמוע ולהתרשם האם מאז ועד עתה בוצעו שינויים ושיפורים.
אורי מקלב: התרשמנו מאוד שהחברות מתחרות באמת על ליבו של כל צרכן ומבקשות לצרף אנשים לחברתן.
אורי מקלב: המאמצים והתחרות על ליבו של הצרכן נכונה בשלב הזה אבל לאחר שהם מצטרפים כמנויי החברה הם מפסיקים להיות צרכנים אמיתיים.
אורי מקלב: הם מרגישים כשבויים בידי החברות.
אורי מקלב: יש פער גדול מאוד בזמן ההתקשרות הרצון לבין היחס במשך ההתקשרות.
אורי מקלב: לדאבוננו נראה שהתחרות הטיבה עם החברות בשלב הפנייה והבקשה בגיוס הלקוחות.
אורי מקלב: אבל מי שהמתחיל את ההתקשרות והפך להיות מנוי נתקל בבעיות שונות.
אורי מקלב: לאנשים יש קשיים בהתקשרות עם החברה.
אורי מקלב: וכשהם שמדברים עם החברה הם נתקלים ביחס בעייתי, לטענתם, וברור שאני משקף את טענתם וכמובן ניתן לחברות לענות, נשמע גם אנשים שפנו לוועדה בעקבות היחס הזלזל, ניתוקי טלפון וגם בגלל בחיובים שלטענתם הם לא חייבים, על הבטחות שלא מתקיימות.
אורי מקלב: יש קושי מאוד גדול להשתחרר מהקשר עם החברה שמתבטא בקנסות וחיובים גדולים מאוד.
אורי מקלב: אנחנו שמחים שבעקבות ישיבת הוועדה, הרגולטורים פנו בבקשה לשינויים בעיקר שינויים שיוכנסו  להליך ההתקשרות עם הצרכן.
אורי מקלב: נתקלנו גם בקושי לשלם במזומן עבור השירות, את התשלום ניתן לבצע רק באמצעות הוראת קבע,  קיבלנו הערות על חוסר פירוט בחשבונות.
אורי מקלב: נרצה גם לנגוע בביקורי שירות הלקוחות ונציגי חברת HOT.
אורי מקלב: יש לנו חשש לעוקץ אלגנטי שנעשה לאנשים כשמבקשים לבדוק את השירות של האינטרנט למשל חוקי, לאחר הבדיקה מתברר ללקוח בהודעה "החיבור שלך לא חוקי ועל כן עומדות בפניך שתי אפשרויות, או לשלם קנס גבוה או להתחבר לחבילה כזאת או אחרת".
אורי מקלב: נבקש להתייחס ולדון גם בסוגיה זו.
אורי מקלב: חברת הכנסת מרינה סולודקין, חברה פעילה בנושאי הצרכנים, שמגלה אכפתיות וגם היא מקבלת פניות ציבור בפני עצמה, בבקשה.
מרינה סולודקין: אני מאוד מודה לך על ישיבת ההמשך בנושא החשוב.
מרינה סולודקין: אני צריכה לומר שאחרי הישיבה שהייתה לנו, הפסקתי לקבל תלונות, וזה מהסימנים הטובים.
מרינה סולודקין: אני אשמח לשמוע שאין תלונות הציבור על חברות  HOT ו- YES.
מרינה סולודקין: זאת אומרת שיש שיפורים אבל אנחנו צריכים לקבל את תמונת המצב נכון להיום.
אורי מקלב: כהרגלנו, נתחיל עם הפונים, בבקשה זיו זייגרמן.
זיו זייגרמן: אני רוצה לומר שזה עלה בבריאות רבה, בהרבה מיילים, הרבה פקסים, והרבה מאוד שעות טלפוניות.
זיו זייגרמן: אני רוצה לדבר ראשית על התנתקות מחברת HOT.
זיו זייגרמן: כחודש לפני תום ההתחייבות לחברת YES , בחודש מאי 2010, התחברתי לחברת HOT בחבילת טריפל.
זיו זייגרמן: לאחר שגילו שלא ניתן לקבל תרגום, פס כתוב בערוץ הסרטים למשל בשפה הרוסית, ביקשתי להתנתק.
זיו זייגרמן: משכו אותי חודשים ואמרו שכן ניתן לראות את השפה ושאני לא מבין ולא יודע לשחק עם השלט, הם שלחו לי טכנאים הביתה.
זיו זייגרמן: אחרי מספר חודשים, גילו ואמרו לי שבאמת אי אפשר לקבל את זה.
זיו זייגרמן: זה אומר שאני כן יכול לשמוע אנגלית ולשמוע רוסית באותו זמן, זה טוב לאורחים שלי אבל לא לי, אני לא יכול לראות סרט באנגלית ולקבל פס כתוב ברוסית.
זיו זייגרמן: מאחר ולא אמרו לי את זה ביקשתי בסופו של דבר להתנתק.
זיו זייגרמן: אחרי ויכוחים רבים אמרו לי ואישרו לי סוף כל סוף שיתנו לי אישור להתנתק בעלות של 1,052 שקלים.
זיו זייגרמן: לא הבנתי את זה כל כך בגלל שנכון ביקשתי להתנתק אבל ביקשתי להתנתק בגלל שלא גילו לי את מה שביקשתי לקבל כתשובה מההתחלה.
אורי מקלב: ההתקשרות ביניכם הייתה בעל פה או בכתב?
זיו זייגרמן: כל הדברים עם שתי החברות תמיד בעל פה, בטלפון ולפעמים במיילים.
זיו זייגרמן: הסכמתי להתנתק בכל מקרה כי זה לא עוזר לי ורציתי לחזור לחברת YES אליה הייתי מחובר קודם.
זיו זייגרמן: אמרו לי שבעצם שבגלל שאני שובר "טריפל" - טלוויזיה, אינטרנט וקו טלפון אז לא מספיק שאני מקבל קנס של ,1,052 שקלים מחייבים אותי גם ב- 400 שקל עבור יציאה מהאינטרנט.
זיו זייגרמן: קנס על האינטרנט בגלל ששברתי את התכנית, או שאני ממשיך להיות מחובר עוד שנה תמורת 99 שקלים במקום 67 שקלים שאני משלם היום.
זיו זייגרמן: זאת אומרת שזה יותר מקנס אחד, זה כמה קנסות בגלל שאני שובר "טריפל".
זיו זייגרמן: הסכמתי ל- 99 שקלים כי זה יצא בדיוק אותו דבר בין אם אני ממשיך שם או אם אני משלם את הקנס.
זיו זייגרמן: זה היה עבור חיבור של 12 מגה, חיבור מהיר.
זיו זייגרמן: גילתי בחשבון שאני בעצם מחויב לא על 99 שקלים אלא על 119 שקלים ועוד 20 שקלים חייבו אותי עבור הראוטר, מה שלא חויבתי עד היום שביקשתי להתנתק.
זיו זייגרמן: בסך הכל חייבו אותי ב – 140 שקל במקום 67 שקלים.
זיו זייגרמן: ביקשתי לבטל את החיבור לאינטרנט ופניתי לחברת בזק.
אורי מקלב: ואת הקנס שילמת?
זיו זייגרמן: שילמתי, את הקנס חייבו דרך כרטיס האשראי.
אורי מקלב: הסכמת לשלם קנס, אמרת נתקו אותי ואני אשלם קנס כל חודש?
זיו זייגרמן: הקנס הוא חד פעמי, לא כל חודש.
זיו זייגרמן: קודם כל 1,052 שקלים עבור הטלוויזיה, על האינטרנט היה מדובר בקנס של 400 שקל או להמשיך שנה בסכום של 99 שקלים כל חודש.
אורי מקלב: שילמת 400 שקל.
זיו זייגרמן: לא שילמתי, לא צריך לשלם.
זיו זייגרמן: אם אני נשאר בסכום של 99 שקלים אני לא צריך לשלם.
אורי מקלב: אבל אחרי שראית שבמקום 99 שקלים חייבו אותך ב- 140 שקלים החלטת להתנתק.
זיו זייגרמן: ביקשתי להתנתק ולא עשו לי בעיה בניתוק.
זיו זייגרמן: אחרי שראיתי שמחייבים אותי ב- 140 שקלים אמרו לי "אין בעיה אתה יכול להתנתק".
זיו זייגרמן: הייתי חודשים בסכום הזה וניתקתי, זו באמת לא הייתה בעיה.
זיו זייגרמן: במקום תכנית ה"טריפל" הזולה יותר פניתי לחברת בזק, ב"בזק" התברר לי שזה אפילו יותר זול מ"טריפל" כי הם ביקשו 59.50 עבור 10 מגה.
אורי מקלב: באילו קשיים נוספים נתקלת?
זיו זייגרמן: לאחר ויכוחים רבים התנתקתי משירות הטלוויזיה  בחודש ספטמבר.
זיו זייגרמן: נקבע תאריך אחרון ב- 21 בספטמבר להגעת טכנאי לפירוק הציוד, גם פירוק וגם איסוף המכשירים.
שלומית אבינח: הייתי חודשיים, ושילמת 1,052 שקלים כדי להתנתק?
זיו זייגרמן: אחרי ששילמתי ואחרי שניתקתי לא היה יותר בעיות מבחינה זאת.
זיו זייגרמן: עכשיו זה ציוד.
זיו זייגרמן: כשבקשתי לאסוף את הציוד ולנתק אותו מתוך מכשירי הטלוויזיה והאינטרנט, כי זה מחובר יחד, זה היה 21 בספטמבר, עד היום לא היו אצלי.
זיו זייגרמן: המכשירים עד עכשיו אצלי.
זיו זייגרמן: גם לא הבנתי שמאחר ובעצם לא הגיעו אלי, המתנתי גם בבית, ביקשתי גם שישלמו לי את הקנס של אי הגעת טכנאי של 600 שקל, בוודאי שיסרבו לי, אבל במקביל שלחו לי ב- 20 לחודש הודעה למכשיר הטלפון הנייד, הודעת SMS "לבקשתך תואם טכנאי HOT ל- 21.9.10- בין השעות 10:00 עד 13:00", במקום המתנה של שעתיים של 10:00 עד 12:00.
זיו זייגרמן: זה מה שיש.
זיו זייגרמן: "ברחוב ברעננה, במידה ולא יהיה בוגר בדירה תחויב בעלות הביקור".
זיו זייגרמן: כלומר אני כן חייב אבל לא חייבים לי.
זיו זייגרמן: לאחר ויכוחים רבים עם יחידת האינטרנט, התנתקתי משירות האינטרנט, זה היה רק ב- 4 בנובמבר.
זיו זייגרמן: דרשו ממני למסור את הראוטר למקום איסוף בפתח תקווה, לא רצו להגיע אלי הביתה לקחת.
זיו זייגרמן: אחרי שהסברתי שאני נכה 100% וקצת קשה לי להגיע לשם, אז ביקשו ממני שאני אוכיח שאני נכה.
זיו זייגרמן: לא רציתי אבל שלחתי להם מסמך שאני נכה 100%.
זיו זייגרמן: מאז לא קרה דבר במילא וגם הראוטר  עדיין אצלי בבית.
זיו זייגרמן: אני אשמח להשתמש בו אבל אני לא יודע למי הוא שייך כרגע, להם או לי.
זיו זייגרמן: זה היה  בחברת HOT.
אורי מקלב: תוכל לבקש דמי אחסון.
זיו זייגרמן: זה היה עם חברת HOT.
זיו זייגרמן: התחברתי לחברת YES במקום.
זיו זייגרמן: לאחר סיכומים עם סוכן מכירות של חברת YES  סוכם שאני אקבל את החזר תשלום הקנס.
זיו זייגרמן: סכום חד פעמי שחברת HOT חייבה אותי, זה יתבצע לאחר שאשלח להם את החשבון והם יקבלו אותו.
זיו זייגרמן: כמו כן סוכם על חבילות ערוצים שונים, חלק מזה תוספת לתכניות החבילה הקיימות כסטנדרט וחלק כמתנה לארבעה חודשים.
זיו זייגרמן: בוודאי שבחשבונות חייבו אותי גם על חבילה הבסיסית שקיבלתי כחבילת סטנדרט וגם רוצים להחזיר לי את הקנס במשך חמישה חודשים בתנאי שאני חותם על מסמך חדש.
זיו זייגרמן: כשביקשתי את החזר הקנס שלחו לי טופס שעליו עלי לחתום, טופס שאומר שזה בניגוד למה שהסכמתי בעבר והוסיפו דברים שלא הסכמתי עליהם מראש.
זיו זייגרמן: אני מסרב לחתום על הטופס הזה בלי להכניס הערות.
זיו זייגרמן: כתבתי כמה הערות אבל הם לא מוכנים לקבל אותן.
זיו זייגרמן: ברור שאני גם לא מקבל את התשלום ובטח לא באופן חד פעמי, אם אי פעם בכלל ישלמו לי אותו.
זיו זייגרמן: בנוגע להתקנה של כל הציוד של חברת YES , גם הם קבעו איתי תאריך ואני המתנתי, לא הגיע אף אחד, פעם אחת התקשרו אלי וביקשו לשנות את המועד, אישרתי וגם אז לא הגיעו אלי והמתנתי כל היום עד השעה 24:00 ואף אחד לא הגיע אלי.
זיו זייגרמן: ביקשתי גם שם תשלום עבור אי הגעת טכנאי.
זיו זייגרמן: אמרו לי שזה לא כלול בחוק, יש כל מיני דברים אחרים אבל זה לא כלול בחוק ולכן הם לא מכונים לתת לי את זה.
זיו זייגרמן: אם כך, אני מוצא שאת הקנס אני לא מקבל, את התשלום על אי הגעת הטכנאי אני לא מקבל, מחייבים אותי ב- 35, 40 שקל תוספות שהייתי צריך לקבל במתנה.
שלומית אבינח: למי אתה מחובר היום?
זיו זייגרמן: לחברת YES, עם הציוד של חברת HOT בבית.
זיו זייגרמן: אני לא רואה לזה סוף.
זיו זייגרמן: הדבר היחידי שאני רואה כרגע שאני צריך לפנות לבית המשפט ולראות איך אני פותר את העניין כי אני לא מצליח.
זיו זייגרמן: אני בטלפונים כל יום ובמיילים כל הזמן.
אורי מקלב: התרשמנו באמת מהדברים ואנחנו יודעים כמה עוגמת נפש וכמה טלפונים והתכתבויות זה דרש.
אורי מקלב: אנחנו מודעים.
אורי מקלב: הבאנו דוגמאות מהפניות אלינו של אנשים שהיה להם קשה בהתנהלות הם אמרו שאולי יעלו מרעננה לירושלים כדי להציף את העניין.
אורי מקלב: לא לכולם קל להגיע כדי לשקף את ההתנהלות האישית שלהם.
אורי מקלב: אני מקווה שנוכל ללמוד מזה על הכלל.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שזו לא הפנייה היחידה.
אורי מקלב: אולי בעזרתכם נוכל לשנות דברים.
אורי מקלב: נשמח לשמוע את רן מלמד מעמותת ידיד.
רן מלמד: בוקר טוב.
רן מלמד: ברשותך אתחיל ואומר שאנחנו בעמותת ידיד אומנם מטפלים בהרבה "נפגעי הכבלים והחברות הסלולר" כך אנחנו קוראים להם.
רן מלמד: יש בינהם דברים דומים.
רן מלמד: אני באמת חושב שזה צורך תרבותי היום.
רן מלמד: כלומר גם חברת HOT וגם חברת YES מהוות להרבה מאוד משפחות בישראל את התרבות היחידה שיש להם.
רן מלמד: כלומר את הצריכה התרבותית היחידה שיש להם וזה משפיע מאוד על מה שאפשר או אי אפשר לעשות.
רן מלמד: אני באמת רוצה לחלק את דבריי למספר נקודות.
אורי מקלב: אתה בעצם מדבר על החלק הערכי.
אורי מקלב: אתה אומר שמעבר לנושא הצרכני זה בעצם לא דבר אקסטרה אלא הוא מהווה לאנשים רבים השותף בבית.
אורי מקלב: זה חלק מהחיים והתרבות שלהם.
רן מלמד: לכן אני מאוד אשמח לדעת אם ההבטחות לחבילות מצומצמות שיצאו לדרך ואם המחירים הוזלו כמו שבזמנו שר התקשרות ביקש, בין השאר בעקבות פעילות שעשינו - - -
אורי מקלב: אנחנו באמת בפעם הקודמת הצפנו את הנושא הזה שמדבר על שירותים טכנולוגים מתחדשים, אצל אבותינו זה לא היה, השירות וההתנהלות מול אנשים מזכירים דברים שאין היום.
אורי מקלב: אני זוכר שרצינו פעם לשקף התנהלות בירוקרטית וסחבת של קופת חולים, היום כשאתה רואה את השירותים האלה אתה מגלה שיפור ניכר מאוד והתנהלות אחרת.
אורי מקלב: בחברות האלה עדיין מרגישים בנושא הזה כשבויים.
אורי מקלב: מאחר ואנחנו נמצאים בוועדה שנייה, בוועדה הראשונה התנהלו הרבה יותר קל ובאופן יותר ידידותי לחברות מתוך הבנה שאולי יש דברים שלא תמיד מודעים להם, אבל אנחנו מאוכזבים ממה שהיה בוועדה הקודמת וממה שנעשה עד היום.
אורי מקלב: גם ברצון, גם ביכולת וגם בעיקר בעיקר בשינוי התפיסה.
אורי מקלב: זה לא רק הקרה הזה או האחר, זו התפיסה הראשונית איפה נמצא הצרכן.
אורי מקלב: האם הישיבות והגדרת המטרות, בדיקת העובדים מלמעלה עד למטה הם למעשה מה אני עושה עם המתחרה שלי ואיך אנחנו מגייסים יותר ויותר צרכנים אלינו, כאן זה מתחיל וכאן זה נגמר, והמחשבה מכאן ואילך היא מה נעשה שאנשים לא יברחו.
אורי מקלב: אני מבין שיש קושי כזה ועוד קושי כזה, תשלח פקס כזה ותמתין הרבה זמן בטלפון, אנחנו נתנהג אליך לא יפה, ננתק לך טלפונים.
אורי מקלב: המסר מהאנשים הוא שהם מרגישים נפגעים, זה לא רק מה שאתה אומר שמבחינה צרכנית הם לא מקבלים את התמורה, אבל יש מלה שמוסיפה לעניין הצרכנות והיא 'נפגע'.
רן מלמד: אני באמת רוצה להתחיל בנקודה הראשונה והיא נקודת התשלום.
רן מלמד: חברת HOT, חברת YES וגם חברות הסלולר יש להם מנהג שבעצם מדיר אוכלוסייה של בערך 400,000 עד 500,000 איש במדינת ישראל שלא יכולים להתחבר.
רן מלמד: למה הם לא יכולים להתחבר?
רן מלמד: – כי הם לא מסוגלים לספק הוראת קבע כי יש להם חשבון בנק בבנק הדואר שלא מאפשר הוראות קבע, אין להם כרטיסי אשראי.
רן מלמד: אגב יש בארץ 200,000 אנשים מבוגרים שאין להם בכלל חשבון בנק, האנשים האלה לא יכולים להתחבר בכלל.
רן מלמד: ב"בזק" למשל אם אני מחובר היום לקו אינטרנט של "בזק" אני מקבל את חשבון הטלפון שלי מ"בזק" ואני יכול ללכת לדואר ולשלם אותו במזומן.
רן מלמד: אין שום סיבה שזה לא יעשה באותה שיטה בחברות הכבלים והלווין.
רן מלמד: אם אדם לא ישלם נתקו אותו, אדם לא ישלם תפעלו נגדו, אבל להגיד באופן גורף שלא מוכנים לקבל שום הסכם חוץ מכרטיס אשראי או תשלום בהוראת קבע, לדעתי זו נקודה בעייתית שצריך לתת עליה את הדעת.
רן מלמד: כעת אני רוצה לגעת בדבר הרבה יותר גדול והוא ההנגשה הלשונית, בנושא החוזים שמחולק לשני חלקים.
רן מלמד: ראשית, מי שעושה חוזים או מחדש חוזים בטלפון בדרך כלל לא מקבל את החוזה הביתה למרות ההבטחות שהוא יקבל ושיכול לקרוא , יוכל לערר, יוכל לבטל, לא מקבלים.
רן מלמד: אני יוכל להביא סיפור אישי שלי שאני חידשתי חוזה עם חברת YES ממש לפני שלושה שבועות, ביקשתי לקבל את ההסכם שלי, לא קיבלתי את ההסכם שלי.
רן מלמד: בינתיים הייתה פרשיה אחרת והייתי צריך להגיע ללשכת המנהל הכללי, עדיין לא קיבלתי את החוזה.
רן מלמד: אבל ביום שדיברתי עם המנהל הכללי 20 דקות לאחר מכן התקשרה אלי נציגת השירות לוודא את מספר הפקס אליו היא יכולה לשלוח לי את החוזה או האימייל, ודאגה להתקשר אלי שלוש פעמים כדי לוודא שאכן קיבלתי את החוזה.
רן מלמד: אם זו השיטה יתכן שצריך להפנות את כל הלקוחות של חברת YES,  אני יכול לתת את מספרי הטלפונים של מנהלת הלשכה של המנהל הכללי של חברת YES וגם של חברת HOT, שיתקשרו ישירות ללשכה, יכול להיות שזו השיטה שעובדת למי שרוצה לקבל את ההסכם.
רן מלמד: הבעיה של ההנגשה הלשונית היא כפולה, היא נוגעת קודם כל לשפות, והיא נוגעת קודם כל בעברית.
רן מלמד: אני מאוד מצטער לומר לכם שמה שכתוב בחוזים הוא לא עברית, הוא משפטית.
רן מלמד: האנשים הם  שלא משפטנים, אגב גם משפטנים לא מסוגלים לקרוא  את העברית הזאת.
רן מלמד: אדוני היושב ראש, כתבנו היום הצעת חוק, אני מקווה שמרינה סולודקין ואתה תסכימו לקדם אותה, הצעה שקובעת איך הדברים צריכים להיות כתובים בצורה פשוטה להבנה, ברורה להבנה, עוקפת את המכשלות הרגולטורים של משרד התקשורת, אגב הוא מחייב הרבה פעמים את החברות האלה להכניס יותר ויותר, יותר ויותר, יותר ויותר נתונים וכך אנחנו מקבלים בסופו של דבר ספרים שאי אפשר לקרוא אותם.
רן מלמד: צריך להתמודד עם זה גם ברמת משרד התקשורת.
רן מלמד: אבל קודם כל צריך לעברת את החוזים האלה, לעברת את המסמכים שאפשר יהיה להבין אותם.
רן מלמד: הדבר השני הוא באמת לתרגם אותם, אני אסייג ואומר שלא כל דבר צריך להיות מתורגם לכל שפה בעולם.
רן מלמד: אבל יש דברים שחייבים להיות קודם כל מתורגמים לערבית, כי ערבית היא שפה רשמית.
רן מלמד: אני אקריא מכתב של הגברת מיכל-רפאלי כדורי לסגנית שר התעשייה, מסחר ותעסוקה לפני כחודש וחצי ובו היא הסבירה למה לא צריך בכלל לתרגם ולמה זה נורא קשה ובעצם יצטרכו להעסיק בשביל זה עורכי דין ואנשים נוספים, בסוף היא גם אומרת "אנחנו גם נגלגל את ההוצאות על הצרכן".
רן מלמד: אני חושב שזה משפט שהוא מאוד בעייתי כי הוא משפט מפחיד, משפט מאיים, זה כמו הקישוריות "תורידו לנו את הקישוריות אז נגלגל את זה על הצרכן בדברים אחרים".
מרינה סולודקין: רן מלמד, אם אתה עוקב אחרי הכנסת אתה יודע שאני ועוד כמה חברים הצענו חוק שאם יש ניתוח פולשני בבתי חולים ונותנים טופס והוא רק בעברית, האנשים לא מבינים והם לפני ניתוח.
מרינה סולודקין: שאלנו למה לא לתרגם לשפה הרשמית הערבית, ולשפה רוסית שיש אוכלוסייה גדולה.
מרינה סולודקין: אני גם חושבת שלתרגם לאנגלית פעם אחת את הטופס לא יהיה כלום.
מרינה סולודקין: אבל סרבו לגמרי.
רן מלמד: אנחנו מכירים את זה.
רן מלמד: אני אספר מה עושים ואולי גם את התגובות שקיבלנו.
רן מלמד: לפני כחמישה חודשים בעקבות פניות של הרבה מאוד אנשים החלטנו לפתוח במהלך שאנחנו החלטנו לקרוא לו "הנגישות הלשונית" שלא נוגע רק לגופים האלה, הוא נוגע למשרדי ממשלה, לרשויות המקומיות, לחברות וגופים רבים.
רן מלמד: אנחנו מובילים את המהלך הזה עם סגנית השר אורית נוקד, אנחנו כתבנו הצעת חוק שנקראת "חוק הנגישות הלשונית".
רן מלמד: הבסיס שלה קודם כל לא לבוא ולהגיד שמהיום כל הדברים צריכים להיות מתורגמים.
רן מלמד: החוק הזה אומר קודם כל שמשרד התעשייה, מסחר והתעסוקה יחד עם גופים נוספים יקים וועדה ושהוועדה הזאת תוך פרק זמן מסוים תקבע אילו מסמכים יהיו צריכים להיות מתורגמים ולאיזה שפות.
רן מלמד: אבל כדי לעשות את העבודה יותר יעילה פנינו לכ- 120 גופים וביקשנו את ההתייחסויות שלהם.
רן מלמד: ראשית אני אומר שעד כמה שיש לי יש היום מחברת HOT בכלל לא ענו.
רן מלמד: אבל חברת YES ענו והשורה התחתונה של חברת YES הייתה, "אנחנו מתנגדים.
רן מלמד: למה אנחנו מתנגדים?
רן מלמד: מהסיבות הבאות?
רן מלמד: אנחנו מתנגדים כי הדבר עלול ליצור חשיפה לחברת YES וחוסר אחידות במסמכים בשפות שונות".
רן מלמד: גם החוק שמדבר על הערבית כשפה רשמית שנייה מדבר על כך שהיא תבוא תמיד עם השפה הראשונה.
רן מלמד: החוק גם קובע שבכל מקום שיש תרגום לשפה מסוימת יבוא גם המקור והמקור הוא זה שקובע.
רן מלמד: גם האמירה במכתבך מיכל רpאלי-כדורי שעל כך שבית המשפט קבע שלא צריך לפרסם מסמכים באנגלית וכדומה, היא נכונה בחלקה כי בית המשפט נתן פסק דין מאוד חשוב שאישר לאדם שביקש לקבל מסמכים בערבית עם תרגום על חשבון הגוף שהוא תבע, הוא חייב לספק לו את המסמכים בערבית.
רן מלמד: לכן אדוני היושב ראש וחברת הכנסת מרינה סולודקין אני חושב שצריך לעשות הבחנה בנושא השפות בין שני עולמות, העולם של החובה על פי החוק שכרגע אין ספק  שאם שהוא לא מקוים על ידי רוב החברות.
רן מלמד: הדבר השני זה אותן אוכלוסיות, אוכלוסיות גדולות כמו אוכלוסיית דוברי הרוסית, שזכאית לקבל את המסמכים בשפתם.
רן מלמד: אני אתן דוגמה למה ניתן לעשות שהוא לא בשמיים לכולם.
רן מלמד: אתם מבצעים הרבה מאוד מכירות לבתים, אנשים מגיעים הביתה כדי לבצע מכירה.
רן מלמד: תדאגו כשמגיעים הביתה להחתים את הלקוח החוזה שינתן לו יהיה בשפתו.
רן מלמד: זה יחסוך אחר כך בהיבטים המשפטיים את הטענות "לא הבנתי את מה שכתוב" כי נתתם לו לקרוא את המסמך בשפתו.
רן מלמד: אני חושב שיש עוד הרבה דברים שיש לעשות.
רן מלמד: אני מקווה שמפה נוכל לקדם את החקיקה כפי שהצעתי.
אורי מקלב: אתם גם עוזרים לאנשים שיש להם בעיה בהבנת החוזה או בטענות בנוגע לחוזה?
רן מלמד: אנחנו עוזרים להרבה מאוד אנשים.
רן מלמד: בדרך כלל האנשים מגיעים אלינו אחרי שהם מועברים לטיפול משפטי ואז לצערי אנחנו עובדים מול עורכי הדין של החברות, כמו בחברות הסלולר.
רן מלמד: ראשית אפשר להגיע אלינו כי השירות שלנו ניתן בחינם.
רן מלמד: בהקשר הזה אני יכול לומר שחברות הכבלים והלווין ידעו שעורכי הדין שעובדים בשבילם עושים בהרבה מאוד פעמים שירות דוב בשבילם.
רן מלמד: הם פוגעים הרבה פעמים בתדמית, הם פוגעים הרבה פעמים כי בעצם הם משדרים כלפי חוץ לא תמיד את מה שחברת הלווין או הכבלים רוצה לשדר.
רן מלמד: אם ירצו, אנחנו עושים מהלך כזה היום עם חברות הסלולר כדי לבדוק איך מתקנים דברים כאלה, אנחנו מוכנים לעזור גם ל- YES  וגם ל- HOT בהקשר הזה.
אורי מקלב: מאחר שגם פנו אלינו דרך מזכירות הוועדה תוך כדי הוועדה עם פניות של אנשים.
אורי מקלב: אנחנו מזמינים אנשים שרוצים להוסיף, אם יש להם בעיה בהתנהלות מול חברות, אפשר לפנות כעת לוועדה בפקס 02-6408931 או במייל, נבדוק אם תוך כדי הישיבה נספיק לעלות את הדברים.
אורי מקלב: אני מבקש במשפט אחד רן מלמד, מה מאפיין את הסתירות בין ההבנה של הלקוח לבין החברה.
אורי מקלב: באיזה נושאים זה, האם זה בזמן השינוי, גובה התשלום, איזה נקודות הן הבעייתיות בהבנת החוזים או אחרי זה בטענות נגד החברות.
רן מלמד: הבעיה היא לא במשך ההתקשרות אלא באמת שהם הבינו שהם היו צריכים לקבל משהו ולא קיבלו.
רן מלמד: אמרו שיקבלו חינם לתקופה מסוימת ואחרי תקופה יותר קצרה מתברר שמחייבים אותם בסכומים יותר גובהים.
רן מלמד: הסכומים עליהם הוסבר הם לא הסכומים שהם משלמים בפועל, כי שכחו או אמרו, אבל לא ממש היה מובן שמוספים מייל, מוספים שלט או מוספים כזה וכזה.
רן מלמד: אז כשיש תקלות אתה אומר שאתה בעצם שוכר מכשיר מהחברה אז למה צריך לשלם כסף על התיקון שלו, כי אני משלם על השכירות שלו כל הזמן, ופתאום צריך לשלם עוד סכומים.
רן מלמד: חלק מהדברים רשומים בחוזים באמת מה שנקרא באותיות הקטנות.
רן מלמד: חלק מהדברים לא רשומים בחוזים, חלק מהדברים רשומים סותרים.
רן מלמד: למשל, במקום אחד בחוזים של חברת YES כתוב שהשלט והממיר הם יחידה אחת.
רן מלמד: ההנחיה שיש לאנשי השירות של חברת YES היא להגיד ללקוחות "ממיר ושלט הם שני דברים שונים ולכן אפשר לחייב על שלטים תשלום נוסף".
רן מלמד: כדי להחליף אותם, למרות שבחוזים ובכל התקנונים ובאתר האינטרנט מופיע שחור על גבי לבן, פעמיים אגב, גם ב-YES MAX וגם במקום אחר, שהשלט והממיר הם יחידה אחת.
רן מלמד: זאת אומרת שיש הרבה מאוד דברים שאם סוכן מכירות או איש שירות היה ממהר טיפה פחות, טיפה פחות וטורח טיפה יותר להסביר באמת ומקפיד על כך שהאדם אומר לו שהוא מבין את הכללים, את התנאים ושתהייה לו איזו רשימת בדיקה שאומרת "אלו הדברים עליהם אני מתחייב".
רן מלמד: זה היה חוסך אחר כך הרבה מאוד הוצאות ועוגמת נפש.
אורי מקלב: לדעתי זה היה צריך להיות הרבה יותר, והרבה יותר מרחיק לכת.
אורי מקלב: סוכן שיושב מול לקוח צריך בסופו של דבר לסכם את מה שהוא אמר, הוא לא יכול לדבר איתו ולומר שאחר כך החוזה יגיע אליו.
אורי מקלב: הוא צריך לסכם עם ראשי פרקים בעברית פשוטה, שיהיה מסמך שהחברה שולחת איתו ועל זה צריך לחתום וזה צריך להיות זיכרון דברים.
אורי מקלב: לאחר מכן צריך לראות אם החוזה הכללי מקיף את הדברים.
רן מלמד: אדוני היושב ראש, היו לנו מקרים שבהם כתבו בכתב יד, מרושל פחות או מרושל יותר, את מה שמבטחים ללקוח שהוא זכאי לקבל, אבל כשהגיע החוזה התברר שם משהו אחר והחברה אמרה "מה שמחייב הוא החוזה ולא מה שכתב הסוכן שלנו".
רן מלמד: לכן אני חושב שכתיבה בכתב יד לא בטוח שהיא מועילה במקרה הזה, צריכה להיות רשימת בדיקה שעליה צריך לחתום.
אורי מקלב: לא בהכרח כתב יד, כולם מסתובבים היום עם מחשב נייד.
אורי מקלב: יש לו את זה וגם הוצאת ההדפסה צריכה להיות בהתאם.
אורי מקלב: ככה צריך לעבוד אם רוצים לתת שירות ללקוחות.
אורי מקלב: לא הייתי מבקש את זה במקרה רגיל, אבל לאור המקרים שאנחנו שומעים ולאור מה שאנשים אומרים שמה שסיכומו איתם הם לא מה שנכתב אחרי זה בחוזה.
אורי מקלב: הבעיה היא לא רק באותיות הקטנות וגם אם נניח שזה יהיה באותיות גדולות וגם אם כולם מבינים עובדה שלא עומדים במה שהתחייבו.
אורי מקלב: אם אתה אומר שהבטיחו אבל לא קיימו אז זו לא רק בעיה של חוסר הבנה.
אורי מקלב: נכון שחוסר הבנה של האותיות הקטנות בחוזה או ברמת השפה המשפטית אדם לא יודע לעמוד על הזכויות שלו, אבל אנחנו מבינים שגם אדם שיודע נתקל באי עמידה בהתחייבות.
אורי מקלב: המועצה הישראלית לצרכנות, מיטל בשרי, בבקשה.
מיטל בשרי: ראשית אנחנו רוצים להודות לך אדוני היושב ראש על הדיון הזה, למנהלת הוועדה על שטרחתם לעשות דיון חוזר כי המצב באמת הולך ומחמיר, תודה לחברת הכנסת מרינה סולודקין שבאמת פועלת למען הצרכנים.
מיטל בשרי: המצב נכון להיום על סמך התלונות שמגיעות למועצה הישראלית לצרכנות כלפי החברות האלה רק הולך ומחמיר.
מיטל בשרי: לצערנו הרב יש גידול משמעותי של כ- 50% בתלונות מאז הדיון הקודם שהיינו פה.
מיטל בשרי: אבל אני חייבת לציין שרוב התלונות הן נגד חברת HOT ופחות על חברת YES.
מיטל בשרי: למעלה מ- 70% הן תלונות על חברת HOT.
מיטל בשרי: אם תטען חברת HOT שהתלונות הן בגלל שיש לה יותר צרכנים ויותר שירותים, אזי גם בלי השירותים העודפים יש לה אחוז מאוד גבוהה ביחס לחברת YES.
מיטל בשרי: לצערנו הרב החברה מתנהלת באופן כזה שהיא עוקפת את החוק ומוצאת כל מיני פתרונות לעקוף את החוק ואף עוברת על החוק.
מיטל בשרי: אני אתן כאן כמה דוגמאות.
מיטל בשרי: צרכנים מתקשרים בחוזה התקשרות מול החברה, במקרה על חברת HOT יש הרבה יותר תלונות בנושא הזה, באותה חבילת התקשרות מציעים להם ערוצים מסוימים הם חותמים על החוזה.
מיטל בשרי: בחוזה של החברה רשום שהחברה רשאית להסיר מדי פעם ערוצים או להוסיף ערוצים.
מיטל בשרי: הצרכנים מתקשרים בגין אותם ערוצים לחברה, לאחר חודש חודשים מסרים לצרכנים ערוצים באופן חד צדדי ומפליא ונחסמים הערוצים האלה.
מיטל בשרי: כאשר הצרכנים מלינים אצל החברה על הסרת הערוצים טוענים בפניהם שהערוצים האלה עכשיו הם בתשלום.
מיטל בשרי: מה שלא נאמר להם חודשיים לפני.
מיטל בשרי: מה שקורה בפועל הוא שהחבילה של אותם צרכנים יקרה כעת, אדם שהתחבר לחבילה ב- 120 שקל צריך עכשיו לשלם 140 או 160 כדי לקבל את אותה חבילה חודש אחרי שהוא התקשר.
מיטל בשרי: לצרכן הקשור כעת באיזה חוזה התקשרות, הוא לא יכול לצאת כי לחברה יש סעיף בחוזה ההתקשרות שמותר לה להסיר את הערוץ.
מיטל בשרי: בפועל לא לזה התכוון הרגולטור כשהוא נתן לה את הרישיון.
מיטל בשרי: הוא התכוון שניתן להסיר ערוץ אבל לתת ערוץ חלופי במקרה  שהערוץ לא קיים בחברה עצמה.
מיטל בשרי: בחברה קיים הערוץ הזה כשהוא מתקשר והוא מקבל אותו בחינם, אחרי חודשיים דורשים ממנו כסף.
מיטל בשרי: פשוט זה לעקוף את החוק ולעקוף את הרישיון.
מיטל בשרי: הצרכנים מלינים על כך אבל אין להם בררה כי הם תקועים עם החברה ולא יכולים לצאת מחוזה ההתקשרות הזה.
מיטל בשרי: זה חמור ביותר.
מיטל בשרי: במקרים שצרכנים מתקשרים לחברות כדי להתנתק, חודש, חודשים או שלושה לפני מועד סוף ההתקשרות, החברה חייבת לקבל את הבקשה שלהם.
מיטל בשרי: התשובה משקבלים הצרכנים מנציגי השירות היא "אין לנו עכשיו יכולת לרשום את הבקשה שלכם, תתקשרו יומיים, שלושה, שבוע שבועיים לפני מועד תום החוזה שלכם".
מיטל בשרי: בהנחה שאותו צרכן ישכח או שיצליחו לשכנע אותו מאוחר יותר.
מיטל בשרי: בתשובות האלה החברות עוברות על שתי עבירות, האחת סירוב ניתוק עסקה מתמשכת – אם הצרכן יתלונן יש לו זכות פיצוי בגובה 10,000 שקל.
מיטל בשרי: עבירה שנייה  בעניין הזה, עבירה של חידוש עסקה קצובה.
מיטל בשרי: אם הצרכן שוכח להתנתק ההתקשרות ממשיכה לו, נכון שאולי הם לא יגבו כסף אחרי, אבל הצרכן ממשיך ואולי ישכנעו אותו.
מיטל בשרי: זה ממש לא בסדר.
מיטל בשרי: רוב התלונות שמגיעות למועצה הישראלית לצרכנות הם על איכות השירות של החברות.
מיטל בשרי: הגיעה הזמן שנבקש מהוועדה שתדרוש לפחות ממועצת הכבלים והלווין שיפקחו ושיוטלו סנקציות על התנהלות החברות אל מול הצרכנים.
מיטל בשרי: אנחנו מבקשים שתצא קריאה לרגולטור שאותן חברות שמבקשות אחר כך רישיונות נוספים יבחנו אם הן באמת מסוגלות לתת את השירות לצרכן,  או שהשירות יהיה כמו שהוא בא לביטוי כאן ובתלונות החמורות שמגיעות למועצה הישראלית לצרכנות.
מיטל בשרי: לא לתת להם רישיונות כשהם ל מסוגלות לספק את השירות שהצרכן אמור לקבל.