GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: אני אתמקד בכמה שורות, 'לאחר חורבן בית המקדש השני עלתה חשיבותו של בית הכנסת כאשר התפילה בו היוותה תחליף לעבודת הקרבנות, ובתקופת המשנה והתלמוד שימש בית הכנסת למטרות נוספות, לימוד תורה, ענייני ציבור, כגון עזרה הדדית וצדקה'.
אורי מקלב: בימי הביניים, אני לא מצטט מההלכה, קיבל בית הכנסת תפקידים נוספים, הוא שימש כבית מדרש לציבור הרחב והיתה בו ספרייה תורנית, על מנת לגרום גם לילדים להגיע לתפילות הוקמה עזרת הנשים, מקום נפרד, או חלל נפרד, עם פרגוד או מחיצה, בו היו האמהות שומעות את התפילה.
אורי מקלב: מבואות בית הכנסת או מקום בחצרו שימשו כמקום קבלת עצות בנושא הלכה ומקום בו פסקו הרבנים פסיקות הלכה, ודנו בנושאים שבין אדם לרעהו.
אורי מקלב: פסיקות אלה גרמו למרכזיותו של בית הכנסת בהוויה היהודית, הן מבחינה רוחנית והן מבחינה ארגונית.
אורי מקלב: זה מביא אותנו לדבר אחד, שבמשמעות של שינוי התעריף יש שני היבטים; היבט כלכלי, השלכה כלכלית, והוועדה הזאת רגילה לדון בחברות סלולריות, במשרדי ממשלה, שבאים מול הצרכנים, ארגוני הצרכנים הם אורחים קבועים אצלנו, ובודקים מה המשמעויות של פעילות כלכלית וצרכנית מול צרכנים, באופן כזה או באופן אחר.
אורי מקלב: אם בית הכנסת היום מקבל חיוב רטרואקטיבי ללא שום שימוע, בצורה דרקונית, ובאים ואומרים לו 'לאור בדיקה שלנו, החיוב שלך הוא חיוב רטרואקטיבי ארבע שנים אחורה, ואתה חייב סכום של 7,729 שקלים', וכמובן 'אם לא תשלם את זה, החשמל ינותק'.
אורי מקלב: אני לא מכיר עוד...
אורי מקלב: בית הכנסת נמצא ברח' יהודה הנשיא, הנציג, משה גלסנו לא נמצא פה, זה אחד מהמכתבים, אחד מני רבים, שקיבלנו.
אורי מקלב: בית הכנסת נמצא ברח' יהודה הנשיא 26, קרית אחיעזר באילת.
אורי מקלב: בגישה הזאת ודאי צריך להיבדק מאוד איך פועל העניין.
אורי מקלב: איך חברת החשמל קובעים עובדה.
אורי מקלב: ואולי התופעה הזאת, לטענת חברת החשמל שלומדים שם גם שיעורי תורה, אולי היא קיימת רק חודשיים-שלושה?
אורי מקלב: על סמך מה קובעים שזה קיים כבר ארבע שנים?
אורי מקלב: אני אתן לאנשים שהגיעו לכאן, שכל אחד יגיד את דברו, אבל אני רוצה עוד משפט אחד לפני שאני אבקש גם מהרב אמסלם להוסיף, על החלק הערכי.
אורי מקלב: בית הכנסת הוא מקום שמשמש גם לתורה, ומי זה בא עכשיו וקובע הגדרה מתי זה מפסיק להיות בית תפילה ומתחיל להיות מוסד חינוכי ומתי הוא נשאר בית תפילה.
אורי מקלב: דרשת הרב, זו תפילה או לא תפילה?
אורי מקלב: אני מתחיל מדרשת הרב, זה מוסד חשוב מאוד.
אורי מקלב: השיעור שיש לפני התפילה, אחר התפילה, זה חלק מהתפילה או שזה כבר מקום אחר?
אורי מקלב: אני חושב שיש דברים שצריכים להיות אקסיומה.
אורי מקלב: אני מרגיש פגיעה ערכית והתערבות בהגדרה של פעילות בית הכנסת שנעשתה, ללא תקדים, ממה שאני יודע, על ידי חברת חשמל, שבאו להגדיר ולקבוע מה זה נקרא בית כנסת ומה זה לא נקרא בית כנסת.
אורי מקלב: ואני ממשיך לשאול, בית הכנסת זכרון משה בירושלים, בית כנסת איצקוביץ בבני ברק, בית הכנסת בית הלל, וכן בתי כנסת רבים בעיר אלעד ובעיר מודיעין עילית, שמתפללים שעות רבות, כמה עשרות מניינים של שחרית ועשרות מניינים של מנחה ועשרות מניינים של ערבית, זה ממשיך להיות בית תפילה, או שמכיוון שהפעילות היא לא רק בבוקר ולא רק בערב, היא כבר תצא מתפילה, כי אחת התשובות שקיבלתי שבית הכנסת בהגדרתו הוא בית כנסת כשיש תפילה, ומעבר לזה זה כבר לא נקרא בית תפילה.
אורי מקלב: אז אולי לי לא ידוע, אולי באמת צריך לשים אנשים שקובעים, אולי צריך להיות רב לחברת חשמל ושבאמת ילמד.
חיים אמסלם: יש.
חיים אמסלם: היו"ר אורי מקלב:     אני לא ראיתי שבהעתק מכתבים היה העתק לרב של חברת חשמל.
חיים אמסלם: אם הייתי רואה, הייתי רגוע יותר.
חיים אמסלם: אבל לא ראיתי.
חיים אמסלם: החלק הערכי הוא חלק לא פחות חשוב מההשלכה המעשית.
חיים אמסלם: אני רק רוצה להקריא לכם משפט מחוק שהייתי שותף בו לפני כמה חודשים, בהגדרה שיש בחוקי הממשלה.
חיים אמסלם: המקביל לכך שיש בו פטור לבתי כנסת זה ארנונה.
חיים אמסלם: בארנונה יש פטור לגמרי לבתי כנסת ושם החוק קבע: 'בית הכנסת, לרבות מבנה, או חלק ממבנה, שייעודו העיקרי הוא קיום תפילה והשימושים הנוספים בו ככל שישנם ללימוד תורה או לצרכים הנובעים מקיום התפילה, או מלימוד התורה, והכל לגבי השטח המשמש לצרכים כאמור, ושאין בו פעילות עסקית'.
חיים אמסלם: אני רוצה שמישהו יבוא ויגיד, הוא רואה את בית הכנסת הגדול בירושלים, או בית כנסת בכל מקום אחר, שכל ייעודו הוא בית הכנסת, בטאבו הוא בית כנסת, בא פוקד של חברת חשמל, ראה שיעורי תורה, ראה לימוד, הוא קובע שזה כבר לא נחשב בית כנסת?
חיים אמסלם: זה כבר הופך להיות מוסד חינוכי?
חיים אמסלם: אם יש ויכוח על מקום, אני גם מגביל, אם יש מוסד חינוכי שיש בו גם בית כנסת שגם מתפללים בו והוא יבוא ויגיד 'אני רואה פטור של בית כנסת', או תעריף יותר נמוך, בגלל שהוא גם משמש בית כנסת, שם אני צריך לבוא ולדון מה שימושו העיקרי, למה ייעודו, אם הוא בית כנסת או מוסד חינוכי שגם מתפללים בו.
חיים אמסלם: כשהיתה הבחנה כזאת הייתי מקבל אותה, הייתי מבין אותה, יכול להיות שהיינו צריכים לדון בה, איפה ההבדלים.
חיים אמסלם: אבל כשהמבנה הוא בית כנסת, שייעודו בית כנסת, הוא נקרא בית כנסת ובאים ואומרים 'לא, הוא לא בית כנסת, הוא לא בית תפילה, הוא הפך למשהו אחר, הוא מוסד חינוכי, או מקום אחר שנמצא בתעריף הכללי, מבחינתנו זה מבנה לעשייה'.
חיים אמסלם: זו הפתיחה שלי שהיתה במקרה זה קצת ארוכה.
חיים אמסלם: סדר הדיון כאן שלאחר חברי הכנסת הפונים מדברים, שוטחים את פנייתם ולאחר מכן הארגונים הצרכניים ועוד ולאחר מכן אתם, חברת החשמל, תוכלו לענות ולהתייחס לכל מה שנאמר פה.
חיים אמסלם: חבר הכנסת אמסלם, בבקשה.
חיים אמסלם: תודה, אדוני היושב ראש, הרב מקלב.
חיים אמסלם: כמובן שאני מסכים לכל מה שאמרת ואני מצטרף לכל מה שאמרת, לא חשבתי שיש צורך להתחיל ולחפש ולהצטדק על חשיבותו ומהותו של בית הכנסת, אבל אני רוצה לומר, אם כבר נכנסת לנקודה הזאת, יש הבחנה בהלכה בין בית המדרש לבית הכנסת.
חיים אמסלם: קדושתו של בית המדרש גדולה משל בית הכנסת.
חיים אמסלם: משנה מפורשת, שאין מוכרין בית המדרש לעשות ממנו בית הכנסת, אבל מוכרים בית הכנסת לעשות ממנו בית המדרש.
חיים אמסלם: לא צריך להביא דוגמאות ממה שכתוב על ר' יוחנן שהיו לו 13 בתי כנסת בטבריה ולא היה הולך לבית הכנסת להתפלל, אלא בין העמודים שהוא היה גורס, כי הוא הפך את בית המדרש שלו לבית כנסת מעצם הדבר שלומדים תורה.
חיים אמסלם: בית הכנסת מעצם שמו ומטבע מהותו הוא מקום של התכנסות של יהודים.
חיים אמסלם: זה לא בית תפילה.
חיים אמסלם: יש בית תפילה לדתות אחרות, בית הכנסת הוא לא בית תפילה, בית הכנסת הוא מקום להתכנסות של יהודים, להתפלל, לדון בצרכי העיר ובצרכי הציבור.
חיים אמסלם: אגב, ישנו דיון רחב בספרי ההלכה והפוסקים, האם מותר ללמד לימודי חול בבית הכנסת.
חיים אמסלם: למשל ילדים, שצריכים ללמד אותם שתיים כפול שתיים, דנו הפוסקים, האם מותר או אסור.
חיים אמסלם: אלה לימודי חול, בית הכנסת זה מקום קדוש, רק לדברי קדוש.
חיים אמסלם: אז הם כותבים, באריכות רבה בספרי התשובות, שאותם הלימודים הבסיסיים שהם נצרכים לכל אדם ואדם, הם גם חלק גם הם הופכים להיות קודש ומותר לעשותם בבית הכנסת.
חיים אמסלם: בית הכנסת הוא מקום לדרשות, הוא מקום לשיעורים, הוא מקום ללימודים.
חיים אמסלם: אינני יודע איזה מן הערה קיבלה חברת חשמל לאחרונה לעשות את ההבחנה הזו.
חיים אמסלם: אני חושב שזו טעות, זה מבחינתי לא יעבור, אני מאוד מקווה שהדברים נאמרו אולי קצת בחוסר הבנה במהותו ובפעילותו המהותית של בית כנסת.
חיים אמסלם: אין כמעט בית כנסת, לפי מה שאני יודע, שגם אם לא מתקיים שם כולל אברכים ובית מדרש, שפעמים באמצע השבוע, בשעות הערב, יש שיעור כזה ושיעור אחר, ולפעמים יש יום שכולו תורה, מחליטים שביום חופש כולם יושבים מבוקר עד ערב, לומדים, ויש יום של תענית דיבור ויש כל מיני.
חיים אמסלם: לבוא ולומר על בית כנסת שבו מתפללים, סוגרים ויוצאים החוצה?
חיים אמסלם: אין בית כנסת שאחרי התפילה לא עושים שיעור הלכה יומית.
חיים אמסלם: איזה מן דבר זה?
חיים אמסלם: זה פשוט חוסר הבנה מה זה בית כנסת.
חיים אמסלם: ככה זה נראה לי.
חיים אמסלם: אני מאוד מקווה שהדיון היום יביא לידי כך שתהיה חשיבה נוספת ורצינית מאוד.
חיים אמסלם: הייתי רוצה באמת לשמוע, יש רב לחברת חשמל, אני יודע, אני לא יודע אם יש רבנים של מחוזות, הייתי רוצה לשמוע את קולם.
חיים אמסלם: אנחנו נדאג שקולות אחרים יישמעו.
חיים אמסלם: גם בדבר הזה אני ארצה לשמוע את קולה של הרבנות הראשית, שלא נשמע קולה כמעט בשום דבר חשוב פה במדינה וזה מהדברים החשובים, ביותר.
חיים אמסלם: והיה ולא יימצא הפתרון, אני אומר לך, אדוני היושב ראש, ואני אומר את זה על דעתך, אנחנו הלך לחקיקה.
חיים אמסלם: אני לא בא ואומר שנחשוב על חקיקה שתפטור את בתי הכנסת מתשלום חשמל, כי זה צרכי ציבור, זה הדבר האלמנטרי שהציבור זקוק לו.
חיים אמסלם: זו תהיה פתיחה רחבה מאוד שבאמת יהיה קשה מאוד להבחין מה זה בית כנסת ומה זה בית מדרש ואיזה בית מדרש כן ואיזה בית מדרש לא, אבל אני רוצה לומר, בית כנסת במהותו, כהגדרתו, כפי שהוא רשום ברשם העמותות, עמותת בית כנסת צריכה באופן גורף לקבל את התעריף הרגיל שהיה.
חיים אמסלם: אני בכלל לא נכנס לסיפור הרטרואקטיבי שנראה לי...
חיים אמסלם: רבותיי, אתם יודעים מה זה בית כנסת?
חיים אמסלם: יש בתי כנסת מעטים שבאמת רואים אותם והם מפוארים ומהודרים ויש גבירים שנותנים שם הרבה.
חיים אמסלם: לפני יומיים הלכתי להכנסת ספר תורה בבית כנסת של חב"ד במרכז תל אביב שהיה מוזנח הרבה שנים.
חיים אמסלם: גביר מגרוזיה שיפץ אותו, אבל הם מעטים, רוב בתי הכנסת חיים מהיד לפה, מתקיימים מתרומות שבקושי באות ובקושי נכנסות.
חיים אמסלם: אנחנו יודעים איך בית כנסת נבנה, אני מכיר בתי כנסת ש-20 שנה בונים כל פעם אבן על אבן.
חיים אמסלם: להפיל עליהם את המעמסה הזו, זה פשוט...
חיים אמסלם: התחושה שלי, וסליחה אם אני אומר זאת ולא לקחת את זה, חלילה כפגיעה, שזה מן זלזול ביחס לנושא בית הכנסת.
חיים אמסלם: אני בטוח שזו לא היתה הכוונה, אבל ככה זה במשתמע.
חיים אמסלם: אני אומר בפה מלא, כמובן שעל הנושא הזה אנחנו נלך לחקיקה, בלי שום ספק, ואני חושב שבנושא הזה גם לא תהיינה פשרות כפי שלא התפשרנו בנושא המיסוי.
חיים אמסלם: לא תהיינה פשרות.
חיים אמסלם: אז מכאן אני רוצה שנתחיל---
אורי מקלב: בנושא הארנונה, זה הפך למאבק בין קואליציה לאופוזיציה ולאחר מכן זה התקבל פה אחד.
אורי מקלב: כולם הבינו, בחלק הזה, בשינוי נוסח כזה או אחר, בצורך בהרחבה של פטור מארנונה על בתי כנסת וגם על תרבות תורנית, אבל לא צריך להגיע לזה.
חיים אמסלם: אני מקווה מאוד שלא נגיע לזה.
חיים אמסלם: שם בדיוק היתה הנקודה שיש בתי כנסת שמחזיקים במסגרת בית הכנסת אולם שמשמש לשמחות.
אורי מקלב: החשש הוא שזה אולם שמחות, אבל---
חיים אמסלם: גם אם יש דבר כזה ויש במסגרת בית הכנסת אולם, אנחנו יודעים מי משתמש באולמות האלה, אלה אנשים קשי יום.
חיים אמסלם: יש יוצאים מן הכלל, ברור.
חיים אמסלם: יש בתי כנסת שיש שם אולמות מפוארים וגדולים, לא עליהם אני מדבר.
חיים אמסלם: אני יודע שיש בתי כנסת שיש בהם אולם קטן, 70-80 מטרים, מיועד לברית מילה.
אורי מקלב: אם יש אולם בתוך בית הכנסת, הוא יכול להיות בנפרד.
חיים אמסלם: בואו קודם כל נבין את המהות של בית הכנסת.
חיים אמסלם: בית הכנסת הוא מקום שמיועד גם לעסק התורה, גם ללימוד התורה.
חיים אמסלם: זה יכול להתחיל בכך שלומדים שעה ביום, שעה בשבוע ואולי גם יותר שעות.
חיים אמסלם: אני אשמח לשמוע את חברת חשמל ואת הגישה, ואני מאוד מקווה שנקבל דברים שמניחים את הדעת, אבל אני מניח, ואני אומר את זה על דעתי ועל דעת הרב מקלב ועל דעת חברינו שלא נמצאים כאן, שנגיע עד לחקיקה, אם צריך.
אורי מקלב: תודה רבה לך, הרב אמסלם, על הדברים.
אורי מקלב: אני לא יודע אם לפנות למשרד לתשתיות לאומיות, או לרשות לשירותים ציבוריים, אם יש מישהו בשלב הזה שרוצה להגיד משהו על מהות התעריף...
אורי מקלב: זה שהתעריפים שונים בבתי תפילה ומוסדות חינוך, אנחנו יודעים, האם יש גם בתוך הפרשנות של החוק איזה התנסחות שמרחיבה את ההגדרה של בית תפילה או מצמצמת אותה?
אורי מקלב: אתם מתבססים על מה שכתוב 'בית תפילה'?
מרב יוסף: אני אחראית על תחום הצרכנות ברשות ואנחנו קובעים את התעריפים.
אורי מקלב: חברת החשמל קובעת את התעריפים?
מרב יוסף: לא, אנחנו קובעים את התעריפים, אנחנו קבענו את אמות המידה ואנחנו קבענו את ההגדרות.
אורי מקלב: זאת אומרת אתם, מהרשות לשירותים ציבוריים, שקובעים את התעריפים לחברת חשמל.
מרב יוסף: כן.
מרב יוסף: אנחנו גם קבענו את ההגדרות מהנייר שאתה קורא ואנחנו קבענו מה זה תעריף ביתי, על מה הוא חל ומה זה תעריף כללי ועל מה הוא חל.
מרב יוסף: בהגדרה שלנו לתעריף ביתי, קבענו שזה תעריף שחל על הבתים המשמשים לתפילה.
מרב יוסף: מתוך הראייה הצרה, כמו שהרב אמסלם אמר, וזה נכון, שבתי תפילה משמשים בבוקר לשחרית, מנחה וערבית.
מרב יוסף: זו היתה הראייה שלנו, מאחר והם דומים במאפייני הצריכה שלהם לבית פרטי, שבן אדם מתעורר בבוקר, עוזב אותו למהלך היום וחוזר אחרי הצהריים ומפעיל שם את מה שצריך להפעיל לצורך המשך החיים.
מרב יוסף: מבחינת העבודה שלנו ברשות, אנחנו מוציאים מהכח אל הפועל את חוק משק החשמל, שנקבע בשנת 1996, שם נקבע במפורש עיקרון העלות שהמשמעות שלו זה שהמחיר שאנחנו נקבע ישקף את עלות השירות שניתן.
מרב יוסף: זאת אומרת שאם כדי לספק ביקוש של חשמל למגזר הביתי, נדרשות תחנות כח מסוימות שעלות ההפעלה שלהן זולה יותר בשעות הבוקר ואחרי הצהריים, לכן התעריף הנגזר מהעלויות האלה יהיה נמוך יותר.
מרב יוסף: כאשר מדובר על שימוש במהלך שעות היום, מן הסתם ביקוש יוצר ייצור חשמל של תחנות יקרות יותר ולכן עלות החשמל יקרה יותר.
מרב יוסף: לפי החוק שנחקק פה, והכנסת היא זו שחקקה אותו, אנחנו, כגוף ביצועי, היינו אמורים לקבוע שהתעריף הזה יהיה יקר יותר.
מרב יוסף: אם משתמשים בבתי כנסת במהלך שעות היום ומפעילים את המזגנים, את האורות, מה שזה לא יהיה, אני לא יודעת, קטונתי, אבל אם מפעילים במהלך כל היום את המבנה, אזי מאפייני הצריכה דומים למאפייני צריכה עסקיים ולכן התעריף הופך להיות יקר יותר, בערך ב-12%.
מרב יוסף: על זה אתם גם מלינים, אני מבינה.
מרב יוסף: אנחנו נמצאים פה בכנסת, אם הכנסת תבוא ותאמר שהחוק נקבע איננו נכון ואיננו ראוי למצב שאני מעלה כרגע, תבוא הכנסת ותחוקק חוק, כדי שאנחנו, כגוף ביצועי, נוציא אל הפועל את מה שהחוק מבקש.
מרב יוסף: מבחינת פרשנות ואמות מידה, אני לא יכולה לפעול בניגוד לחוק.
אורי מקלב: החוק הגדיר בתי תפילה.
אורי מקלב: אם אני צריך להבין מה זה בית תפילה, אז אנחנו ניגש לחוקים אחרים, כמו שהקראתי מחוק הארנונה, אבל הפרשנות הזאת שעשתה חברת חשמל, לא שאתם שלחתם אותם לפרש ולא שמצאו אצלכם את הפרשנות הזאת, שבתי תפילה זה רק בוקר וערב...
אורי מקלב: הכנסת הצביעה על ההגדרה והניסוח של בית תפילה כמשמעותו, ואתם אומרים היום שאתם יצאתם מתוך הנחה שמתפללים רק בבוקר.
מרב יוסף: נכון.
אורי מקלב: אם כך זה מרגיע אותי.
אורי מקלב: מה שחברת חשמל עשו, הם עשו משהו לא חוקי.
אורי מקלב: לא רק שלא חוקי, אם תבוא היום הרשות בהצעת חוק ותגיד שהיא מבקשת להעביר את בתי הכנסת, בגלל שהתברר שבעצם בתי כנסת לא רק משתמשים בבוקר ובצהריים ובערב, הם הרבה יותר, והיא רוצה להעביר אותם לתעריף הכללי, זכותכם ונראה אתכם עושים את זה.
אורי מקלב: אבל כל זמן שאתם קבעתם והחוק קבע שבית תפילה הוא בתעריף ביתי, הפרשנות של בית תפילה לא יכולה להיות ולא מקובל שהיא תהיה הפרשנות שחברת החשמל קבעה לעצמה עכשיו.
אורי מקלב: בית תפילה, מה שמובן לכולם, לא רק היום, גם מה שמופיע בחוק בפרשנות אחרת של בית תפילה, הוא מבנה שעיקר שימושו הוא לתפילה וכמו שאנחנו יודעים בהיסטוריה, וכפי שמופיע בכל מקום, שזה גם ללימוד וגם לשיעורי תורה, זה הפטור שנעשה היום.
אורי מקלב: את באה ואומרת לי, ואולי בצדק, שהתעריף צריך לשקף את הצריכה, אז בבקשה צריך להעביר את זה לתעריף אחר.
אורי מקלב: אבל אי אפשר לבוא היום ולהגיד שאני מעביר את בית התפילה, לבד, לקחת בית תפילה ולהעביר אותו לתעריף כללי.
אורי מקלב: אין לאף אחד סמכות לעשות את זה.
אורי מקלב: אין כזה דבר, הם לא יכולים לבוא ולהגיד 'כאן אני ראיתי לימוד תורה ב-11:00 בבוקר וכאן ראיתי רק ב-9:00'.
אורי מקלב: עד 9:00 סביר שזה תפילה וב-11:00 זה לא סביר.
אורי מקלב: זו לא פרשנות שניתנת, כך ההבנה שלנו.
מרב יוסף: אני אחלק את התשובה שלי לשלוש.
מרב יוסף: קודם כל, אני לא הפה של חברת החשמל, יש להם פה והם יגידו את מה שהם רוצים.
אורי מקלב: לא, את קובעת את התעריפים, חשוב לי לשמוע.
אורי מקלב: חברת החשמל ידברו בסוף, אבל רציתי לשמוע ממך.
חיים אמסלם: הם אמרו שההנחיה יצאה מכם.
חיים אמסלם: זו התשובה שאני שמעתי, 'אנחנו תלויים במה שהרשות אמרה'.
מרב יוסף: בוא נגיד שלא אני הרמתי טלפון ושיסיתי אותם בבתי כנסת.
חיים אמסלם: סליחה שאני עוצר אותך, דיברו פה על בוקר וערב.
חיים אמסלם: קודם כל יש הרבה בתי כנסת שמתפללים בצהריים מנחה, ואני לא מדבר על בתי כנסת, מה שקוראים אצלנו שטיבלך, שהתפילה מתחילה ב-5:00 בבוקר והיא סביב השעון, 24 שעות.
אורי מקלב: למה אתם לא מחייבים?
מרב יוסף: אני תיכף אתייחס להכל.
מרב יוסף: הדבר השני, יש לנו חוק, החוק קובע את עיקרון העלות.
מרב יוסף: כל ההגדרות שאתה הקראת נמצאות פה באמות המידה, מסמך שהכנתי לכם אתמול, אלה תקנות שיוצאות מכח החוק.
מרב יוסף: זאת אומרת שמבחינת הפרשנות אני לא יכולה לטפל באמות המידה, עד אשר יתוקן החוק ויחריג, כמו בארנונה, את סוגיית בתי הכנסת.
שלומית אבינח: אבל למה עכשיו פתאום התעוררתם?
אורי מקלב: את צריכה לקבוע ולפרסם בתקנות להעביר בית תפילה---
מרב יוסף: מה היה עד היום ואיך היה עד היום, אני לא יודעת.
אורי מקלב: אם כך, אתם תצטרכו לפחות שני בתי תפילה.
אורי מקלב: להחליט שיש בתי תפילה בלי שיעורי ולימוד תורה, ויש בתי תפילה עם לימוד תורה, ולקבוע את זה.
אורי מקלב: אתם לא יכולים להוציא תקנות שהן לא ברורות.
אורי מקלב: התקנות היום, כל זמן שלא משנים את התקנות, בתקנות כתוב בתי תפילה, בתי תפילה צריכים לתת את המובן הרחב והידוע לכולם מה זה נקרא בית תפילה, מה המחוקק ידע, מה ידעו חברי הכנסת שהצביעו על החוק.
מרב יוסף: אז הסברתי---
אורי מקלב: בסדר, הסברת, אנחנו נשארים בהסבר הזה.
אורי מקלב: רק ברבע מלה, מה זה נקרא צרכי חקלאות?
אורי מקלב: למה הרחקתם לצרכי חקלאות, שהוא אחר?
מרב יוסף: בצרכי חקלאות מדובר על חממות שפועלות בשעות הבוקר, שמפעילות את החימום לצמחים.
אורי מקלב: ואם יש להם צמחים שבחממות נותנים יותר שעות?
מרב יוסף: מעבירים אותם לתעריף כללי.
מרב יוסף: כל הנושא זה מאפייני השימוש.
מרב יוסף: אנחנו מדברים היום על בתי כנסת, אני הרי לא מסתכלת לחבר שלי בצלחת, אני מסתכלת כרגע על מה שעומד על שולחני.
חיים אמסלם: אבל גם בנושא מאפייני השימוש, צריך להבין, למשל יש בתי כנסת שציבור המתפללים הוא משהו כמו 50, 60, 100 איש בימי חול, אולי בשבת כפול, ויש בתי כנסת שמשמשים רק לבתי כנסת ומדובר באלפים שמסתובבים שם והצריכה שם מוגברת, אין לי ספק, מה אתם עושים איתם?
מרב יוסף: על זה רציתי לענות לך.
מרב יוסף: אמות המידה שלנו, בגלל שהם כלליות, הן מאפשרות באיזה שהוא מקום את החריג.
מרב יוסף: לחברת החשמל יש את שיקול הדעת, ברגע שיש תלונה מסוימת על בית כנסת, שאתה בא ואתה אומר 'אנחנו מקיימים 24 שעות מסביב לשעון תפילות', חברת החשמל מסתכלת על ההגדרה, היא אומרת בתי תפילה, הוכח בפניי, בעקבות התלונה של בית הכנסת שמדובר בתפילה בלבד, בית הכנסת הזה ימשיך להיות מחויב בתעריף ביתי, מאחר וההגדרה מאפשרת לחברת החשמל לעשות את זה.
מרב יוסף: ישראל, אני צודקת?
מרב יוסף: יפה.
מרב יוסף: אני רוצה להבהיר את הנושא.
מרב יוסף: אנחנו עובדים---
אורי מקלב: מה זאת אומרת להחריג?
אורי מקלב: היא צריכה להחריג מה שהיא מוציאה מההגדרה של בתי תפילה.
מרב יוסף: מה זאת אומרת?
אורי מקלב: אתה רוצה להגיד שבבתי הכנסת שמתפללים מסביב לשעון, יש יותר מניינים, הם לא נמצאים בהגדרה של בתי תפילה?
אורי מקלב: שעל זה אני צריך להגיע לחברת חשמל---
מרב יוסף: לא, אני הסברתי לרב אמסלם.
אורי מקלב: זו המשמעות, שיש לחברת חשמל זכות---
חיים אמסלם: השאלה השנייה שלי, שבאותם בתי כנסת, כפי שאת אומרת, אם יש תפילות 24 שעות ביממה, חזקה עליהם שצמוד אליהם בית מדרש שגם פועל, אז מה אתם עושים במקרה כזה?
חיים אמסלם: אתם הולכים לעשות הבחנות?
אורי מקלב: אבל למה אתה צריך להסכים---
שלומית אבינח: בית הכנסת צריך לצלם את הפעילות שלו ולהוכיח?
חיים אמסלם: אני שמעתי כאן שיש פה שיקול דעת.
אורי מקלב: לְמה?
אורי מקלב: להסכים לכך שבתי התפילה הם לא רק בבוקר חצי שעה ובערב חצי שעה?
מרב יוסף: לפעילות של בתי תפילה, לצרכי תפילה.
אורי מקלב: בית תפילה כאן הוגדר כבית תפילה, הוא הוגבל לשעה בבוקר בהגדרה שלו?
מרב יוסף: לא, הוא הוגבל למאפייני שימוש ביתיים והסברתי.
אורי מקלב: אבל אלה שימושים אופייניים של בתי תפילה.
אורי מקלב: אם אתם טעיתם בהגדרה שלכם, תביאו את ההגדרה.
אורי מקלב: המאפיינים צריכים להיות בתי תפילה, לא מאפיינים לשימושים ביתיים.
אורי מקלב: כשאת באה וקובעת בתקנות שיש בתי תפילה, לבתי תפילה יש את המובן שלהם.
אורי מקלב: אם יש טעות בחשיבה שלכם, צריך לשנות אצלכם, אבל לבית תפילה יש הגדרה משלו.
קריאה: אבל אז אי אפשר לשלם רטרואקטיבית.
מרב יוסף: תיכף נגיע לנושא הרטרואקטיבי, אנחנו עוד לא שם.
אורי מקלב: אני הבנתי.
אורי מקלב: אנחנו נעבור למר גיטלר.
נחום גיטלר: אני קודם כל רוצה להגיד שאני בכלל תמה על כל המושג 'בתי תפילה'.
נחום גיטלר: אני רק אחזק את הדברים, לפחות שלוש פעמים בשבוע קוראים בתורה.
נחום גיטלר: אם נכניס שקורא בתורה זה לימוד תורה, הרי זה לא חלק מתפילה, אז בואו נמחק את המושג בתי תפילה בכלל פה בחוק הזה ואנחנו נחליט שאין כזה מושג בכלל, חוץ מכנסיות ומסגדים, שאין שם קריאת התורה.
נחום גיטלר: זה דבר ראשון.
נחום גיטלר: דבר שני, אם הפרמטרים לביתי זה שימושים, אז אפשר שאחת שהיא עקרת בית, אצלנו במודיעין עלית 50% עקרות בית, אז האישה נמצאת כל היום, אז בוא נקבע שהמחירים יהיו גבוהים.
מרב יוסף: לא, זה בדיוק מה שהשבתי לרב אמסלם.
מרב יוסף: אם יוכח שבתי הכנסת משמשים לתפילה 24 שעות, אותו הדבר עם עקרת הבית.
קריאה: זה צריך להיות הפוך, אם יוכח אחרת, זה לא צריך להיות אם יוכח שזה בית תפילה.
אורי מקלב: מכאן ואילך אנחנו נתכנס לאופי הרגיל של הדיון שלנו, יש רשות דיבור, אם יש למישהו להעיר, אז רק ברשות הדיבור בזמן שלו.
נחום גיטלר: אני אמרתי, עקרת בית שנמצאת כל היום בבית, זה אומר שהיא צריכה להיות בתעריף הכללי, כי היא לא יוצאת בבוקר ומגיעה בצהריים ובערב, אז צריך להפוך.
אורי מקלב: מה המשמעות של הבקשה של חברת חשמל?
אורי מקלב: אתה מייצג בית כנסת מסוים, או באופן כללי, באת כחבר מועצת העיר?
נחום גיטלר: פנו אליי עשרות בתי כנסיות במודיעין עלית, שקיבלו את המכתב.
נחום גיטלר: הם קיבלו אותו בחודשיים האחרונים ואני רוצה להגיד גם שניתקו בית כנסת במודיעין עלית על הסיפור הזה, על החוב, וזה באמצע ויכוח עם חברת חשמל.
אורי מקלב: מה היה החוב של אותו בית כנסת?
נחום גיטלר: 7, 8, והיה בית כנסת ברחוב נודע ביהודה שזה אפילו הגיע ל-10.
מרדכי אדלר דוד: לא רק זה, גם צורת החיוב ששלחו להם את זה.
מרדכי אדלר דוד: אני מחזיק את הצילום של חשבון החשמל, חיובים וזיכויים שונים, 5,100 ומשהו שקלים, פלוס מע"מ, 5,900 שקל, בלי שום הסבר, בלי שום פירוט, ולפי איזה תעריף גבו, מה ההפרש, מה הפער, שום דבר.
אורי מקלב: ונתנו עשרה ימים.
מרדכי אדלר דוד: ונתנו עשרה ימים ואיימו עליהם בניתוק, הגיעה התראה לניתוק.
מרדכי אדלר דוד: וניתקו בסוף.
מרדכי אדלר דוד: וביקשו את ההסבר בכתב, היא אמרה 'אני לא חייבת לך שום דבר'.
אורי מקלב: כקריאת ביניים אני פונה לחברת חשמל, האם חוץ ממודיעין עלית ואלעד, היו עוד ערים שעשיתם ביקורת ושלחתם מכתב כזה?
ישראל מובשוביץ: בכל רגע נתון בחברת חשמל ישנם עובדי חוץ שעוסקים או בקריאת מונים או בפעילות של שירות חוץ, ובכל מקום צרכנות שהם רואים שהשימוש שלו לא תואם את התעריף שהוא מוגדר בו, מחובתם לדווח עליו.
אורי מקלב: נכון, השאלה אם ידוע לך באופן מעשי---
ישראל מובשוביץ: קודם כל, אין קמפיין כזה ואין מבצע כזה---
אורי מקלב: אחרי זה אני אתן לך את רשות הדיבור ותוכל להגיד את כל מה שהכנסת בנושא הזה, אבל אני שואל אותך כשאלה ספציפית, האם ידוע לכם על עוד בתי כנסת, חוץ מהערים אלעד ומודיעין עלית, שבהגדרתם הן ערים חרדיות---
ישראל מובשוביץ: בכל שנה---
אורי מקלב: אני שואל אם ידוע לך, אתה יכול להגיד שלא ידוע.
ישראל מובשוביץ: אני אומר שידוע לי ואני אגיד לך על פי הניסיון.
ישראל מובשוביץ: במשך כל השנים שאני בתפקיד, כמנהל אגף השיווק חמש שנים ולפני כן הייתי גם  בתפקיד במחוז ירושלים, כך שאני מכיר מאוד טוב את כל הנושא של בתי הכנסת, בתי המדרש, בתי התפילה וכל האלמנטים האלה.
ישראל מובשוביץ: במשך כל השנים התמודדנו עם שאלות מהסוג הזה, זו התמודדות שהתחילה כבר ב-1984 ואין שנה שאין בה לפחות מכתב תלונה אחד או שניים שאני מקבל על שינוי תעריף כזה, כולל התחולה הרטרואקטיבית שלו, ואין אירוע שאנחנו לא יודעים לעשות את הבידול בין גישה כללית, כפי שגב' מרב יוסף הציגה, ואין צורך שאני אפרט שוב את הגישה התעריפית, לבין הגישה הפרטנית.
ישראל מובשוביץ: בגישה הפרטנית אני מראש אומר, אנחנו לא מחפשים להחמיר, אלא להיפך, להקל.
ישראל מובשוביץ: בדיוק מה שאמרה גב' יוסף.
ישראל מובשוביץ: אם אנחנו מוצאים במשהו מסוים שאנחנו טעינו, הלכנו על שיקול דעת שהיתה נוכחות במקום, אבל אם הסתבר לנו שהנוכחות הזו היא נוכחות כלשון הכוונה של הגוף שמנחה אותנו...
ישראל מובשוביץ: פעם היינו גוף שהיתה לו עצמאות יותר גדולה, מאז שיש את הרשות לחשמל, אנחנו גוף שמבצע את ההנחיות של הרשות.
ישראל מובשוביץ: לפעמים יש מחלוקת, לפעמים יש אי הבנה, הכל טוב ויפה, אבל ברגע שעל פי אותה---
אורי מקלב: אני כבר אומר לך, שאני אבקש ממך אחר כך להגיד לנו, תוכל להכין בינתיים במחשבה, האם יש לכם נוהל ברור בעניין הזה, יש קריטריונים, יש ועדה שקובעת את הערעור, לאחר שמתקבל הערעור.
אורי מקלב: לפי איזה פרמטרים אתם עובדים?
אורי מקלב: המודד קבע, או הפקח קבע, ואחרי זה בא מישהו ובירר, יש לכם פרמטרים קבועים?
אורי מקלב: כאלה שהסכמתם וכאלה שלא הסכמתם?
אורי מקלב: הרב אורלנסקי מאלעד.
זליג אורלנסקי: אני חושב שיושב ראש הוועדה, כדרכו, צלף בכל הנושאים הרלוונטיים והעלה את כל הנקודות.
זליג אורלנסקי: יש נקודה אחת, שגם הוזכרה בחומר שקיבלנו היום, הנושא של תעריף תעו"ז (תעריף לפי עומס וזמן), מעל 60,000 קילוואט.
זליג אורלנסקי: לפני שאני אדבר על הנושא עצמו, יכול להיות ששווה לדבר על זה בהמשך הדיון, בהתאם למה שגב' מרב יוסף דיברה, על השיקול להעביר את בית התפילה מתעריף ביתי לתעריף כללי, מכיוון שברעיון המחוקק היה שתעריף ביתי יותר זול בגלל השעות ועלויות של פחם ותחנות כח וכולי.
זליג אורלנסקי: אני חושב שאם אנחנו גם מפברואר מחייבים את תעריף התעו"ז, שרוב בתי הכנסת משלמים כבר את התעריף הזה, אני רואה פה אפילו כמעט כפל חיובים, ואתה גם מחייב אותו מהפרינציפ הזה שהוא עובד בשעות העומס, אתה כבר מעניש אותו פעמיים.
זליג אורלנסקי: רוב בתי הכנסת עכשיו התחברו לתעריף התעו"ז---
אורי מקלב: העבירו אותם.
זליג אורלינסקי: ובצדק, זה החוק, אני לא בא להגיד שנעשה פה משהו לא חוקי, אבל בפועל הם הסבירו, בתעריף התעו"ז יש פסגה ושפל וגאות ועניינים, אבל בסופו של דבר, אם אתה מחייב את אותו גוף שנמצא, בגלל השיקול שאומר 'תשמע, אתה פעיל יותר מדי ואתה עולה לנו יקר', אז אוקי, אני יקר, אבל גם אתה מחייב אותי בשני הכיוונים על פי הפרינציפ הזה, אני רואה בזה איזה שהוא---
אורי מקלב: כלומר יש תעו"ז על---
זליג אורלינסקי: זאת אומרת אנחנו משלמים את עלות היוקר שלהם, שזה קצת יותר מ-12%, אגב.
אורי מקלב: אז מי שמשלם תעו"ז זה מייקר לו, בין כך ובין כך הוא משלם כבר תעריף גבוה ותעו"ז.
אורי מקלב: אם הבנתי נכון, אני לא כל כך מתמצא בזה---
זליג אורלינסקי: הוא עובר לתעריף כללי בתעו"ז.
אורי מקלב: זאת אומרת יכול להיות תעו"ז גם על תעריף ביתי?
מרב יוסף: בוודאי.
סלעית קולר: מעשית זה לא כדאי לצרכנים, זה תעריף יותר גבוה בשעות שאתה כן עושה פעילות.
אורי מקלב: אם אני הבנתי נכון, יש כאלה שמעבירים אותם בכח.
אורי מקלב: לא שואלים אותם אם כן או לא.
אורי מקלב: דהיינו, אם אתה עובר צריכה מסוימת, 60,000 קילוואט בשנה, מעבירים אותך לתעריף תעו"ז.
אורי מקלב: ולעבור חזרה לתעריף רגיל, צריך לבדוק אותך.
אורי מקלב: בכל אופן, השאלה שלי, האם תעריף תעו"ז הוא תעריף בפני עצמו, או שיש תעו"ז על תעריף כללי ויש תעו"ז על תעריף ביתי.
מרב יוסף: אני אסביר.
מרב יוסף: יש תעו"ז בפני עצמו.
מרב יוסף: התעו"ז למעשה הוא מקבץ של תעריפים שמשקפים כל אחד מהם לפי שעות של היממה, ולפי מקבצים של עונות.