GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: הנה דוגמה קלאסית, אימא הולכת עם הבת שלה לרופא, הרופא של קופת חולים בוודאי ייתן לה את המדרסים שהם ב- 100 שקלים או בהשתתפות לא גדולה, היא משתמשת בשירותי בריאות נלווים ולו רק בגלל קיצור תורים.
חבר טוב: אין קיצור תורים בזכות שירותי בריאות נלווים.
אורי מקלב: דיברתי על זה שהיא הולכת באופן פרטי והאורתופד כותב אפילו איזה מכון או איזה סוג מדרש הוא ממליץ שעולה 1,400 שקל וההחזר בקופה יוצר פערים, אז האדם אומר בשביל מה אני צריך את שירותי הבריאות הנלווים כי  זה לעג לרש אם הוא מקבל 150 שקל מתוך 1,400 שקל.
אסף ויינינגר: יש דברים שאתה לא יכול באמת לברר מראש כמה החזר כספי תהייה זכאי.
אורי מקלב: אני אתן דוגמה.
אורי מקלב: אותו האחד עם המדרסים אומר שאם היה מודע יותר לתהליכים הוא היה  מחלק את זה לשני תשלומים לשתי תקופות.
אורי מקלב: ההחזר משירותי בריאות נלווים הוא פעם או פעמיים בשנה, אם תעשה את זה בשתי התחייבויות אתה תקבל החזר גבוה יותר, זה לעבוד על המערכת.
אורי מקלב: זו דוגמה כמה חוסר מודעות יש.
שרה היפש: נעזוב את הדוגמאות האישיות.
שרה היפש: אני מבקשת להגיד שבכוכבית 8840 אנחנו מגלים תופעה שמה שמדאיג את הגמלאים הם לא תמיד הניתוחים מצילי החיים אלא הדברים היום יומיומיים, הם לא יודעים מה קופת החולים נותנת או מה שירותי בריאות נלווים נותנים.
שרה היפש: אתה רואה מבצע של שירותי הרווחה לניצולי השואה לספק את מכשירי השמיעה, אולי הם היו יכולים לקבל דברים אחרים אם הם היו יודעים על האפשרות בקופה.
שרה היפש: אני רוצה לומר שבנושא הזה 25% מכלל הגמלאים משתמשים באינטרנט זה אומר ש- 75% לא משתמשים.
שרה היפש: אגב 25% הם הרבה מאוד.
שרה היפש: אני מדברת על אנשים בגילאי 67.
שרה היפש: זה רק 25% אבל זה הרבה אבל רק 25%.
שרה היפש: לנו יש מידענית שזה תפקידה, גם היא מתקשה בתוך סבך הקופות להגיע למידע, אני אומרת שהיא מקצועית,  כי בכל פעם שאני מגיעה לוועדה הזאת כול אחד מלמד אותי לעשות את התפקיד שלי, אני מציינת שהיא כן יודעת אבל בהרבה מאוד מקרים קשה לה מאוד לדעת.
אורי מקלב: תפרטי מה למשל.
שרה היפש: אני רוצה להמליץ שזה יהיה ממוקד, כלומר שלגמלאים הזכויות יהיו יותר ברורות, שזה יהיה כתוב באותיות גדולות יותר, כתוב ממוקד ולהבליט את הדברים שמעניינים אותם יותר.
שרה היפש: יש לי זוג תאומים בני שמונה עשרה שלא מעניין אותם עבור מה אני משלמת עבורם, "פלטינום" או משהו אחר, לא מעניין אותם מה הזכויות של הזקנים וגם להיפך.
שלומית אבינח: את ממליצה חלוקה לפי גילאים?
שרה היפש: גם מיקוד.
שרה היפש: גילה סעדיה אמרה דבר מאוד פשוט מבחינת האוכלוסייה, למקד את המידע הרלוונטי לאותה אוכלוסייה.
שרה היפש: מרוב שכולם עסוקים בניתוחים מזניחים את שאר הדברים.
שרה היפש: אני אומרת בואו תחזירו אותם לסדר היום, כי הנושא של הניתוחים לחלק של האוכלוסייה הוא הנושא הכי כואב והכי יקר אבל יש גם את הדברים הקטנים שהם לא פחות חשובים.
אורי מקלב: מה את מצפה מקופות החולים היום?
שרה היפש: אני מצפה מהם, אני בהחלט הולכת עם גילה סעדיה בנושא הסניפים שהוא דבר מאוד חשוב, שהמידע הזה יהיה אצל הפקידים.
שרה היפש: כשהזקן מגיע וממתין לרופא צריך שהמידע יהיה נגיש בהמתנה.
אורי מקלב: מה היית מצפה משירותי בריאות כללית שאצלם שיעור הזקנים גבוה?
שרה היפש: כמו כשממתינים בקופה ויש חוברת על מחלת הסכרת שתהייה חוברת על הזכויות- - -
מאיר בן מאיר: יש לנו חוברת לאוכלוסייה המבוגרת, לאוכלוסיות השונות, לילדים, אני מניח שלא רק לנו.
מאיר בן מאיר: יש לנו חוברת ספציפית לכל סוג אוכלוסייה.
שרה היפש: וכמובן לא לשלוח פעם בשנה את התקנון כי הוא נעלם.
שרה היפש: אנחנו למשל שולחים לאזרחים הוותיקים כל הזמן הביתה חומרים, כל הזמן מידעים.
שרה היפש: צריך לדעת ליידע, כי אנחנו מדברים בעצם על יידוע הזכויות, לשם כך יש צורך למקד את הזכויות.
שרה היפש: באופן כללי זה יפה ואני מבינה מה המשמעות של  בריאות ומהו עולם הבריאות אבל יידוע של זכויות צריך להיות ממוקד.
עמירם גיל: אני רוצה לומר שתי הערות קצרות וגם כלליות.
עמירם גיל: האחת שמאז ששירותי בריאות נלווים עלו על הפרק הרי העמדה המסורתית של  ההסתדרות הרפואית, שצריכה להיות כמה שיותר שקיפות בנושא הזה.
עמירם גיל: אני חושב שבדיון הזה עלו כמה נקודות חשובות.
עמירם גיל: לדעתי אחת ההמלצות שעלו מהמסך המצוין של מרכז המידע והמחקר של הכנסת מדברת על כך, ואנחנו תומכים בכך, בין אם אלו פסיכולוגיות מידע מתקדמות ובין אם הרעיונות שעלו פה.
עמירם גיל: לדעתי גם ממה שאנחנו יודעים ישנה בעיה, אולי לא מכמות המידע המוצג ואולי לא בזה שהכל קיים אבל ישנה בעיה בהנגשה של המידע מבחינת הזמינות לאוכלוסייה ובמיוחד לאוכלוסיות חלשות, לקשישים.
עמירם גיל: אני בהחלט חושב ברוח דבריה של שלומית אבינח, יש המון התקדמות אבל אפשר, והמסר מהדיון הזה הוא שצריך להתקדם בעניין השקיפות ושהמידע לא רק יהיה קיים אלא באמת יהיה נגיש.
עמירם גיל: אני חושב שגם בדיון הזה למרות שאני חושב שזה לא המנדט של הדיון היום, יושבים כאן גם נציגי משרד הבריאות וגם נציגי הקופות שאולי הם פחות רלוונטיים לנושא, אבל צריך לדבר בפירוש אל המסגרת הכללית של שירותי בריאות נלווים ועל כך שזו מסגרת שיש הרבה בעיות קשות מבחינת פערים, מבחינת פגיעה בשוויון, גם במובן של הפרמיות והוזכרו כאן מחירי הפרמיות, אנחנו כהסתדרות הרופאים לא נכנסים לזה כמובן.
עמירם גיל: גם עשרות שקלים בחודש זה לא מעט למבוטחים ובמיוחד כשבוחנים את המדרג הסוציו-אקונומי ורואים את זה ככל שיורדים במדרג הכיסוי גם לשירותי הבריאות הנלווים הולך ופוחת וזה בפירוש נובע מסיבות כלכליות.
עמירם גיל: גם במובן השני שהוא התמריץ השלילי שככל שהתכנית שירותי הבריאות הנלווים מתחזקת ישנו תמריץ שלילי לכלול דברים בסל.
עמירם גיל: זו העמדה ואפשר לומר שהיא שנויה במחלוקת ואי אפשר להגיד שזה לא נכון.
עמירם גיל: יש בפירוש עמדות שאומרות שזה מוכח לאורך שנים.
עמירם גיל: זו סוגיה מורכבת, זו סוגיה של מדיניות ציבורית, היא לא רק סוגיה של הקופות והרגולטציה.
עמירם גיל: מבחינת ההסתדרות הרפואית זה דבר שאנחנו מודאגים ממנו לאורך שנים.
עמירם גיל: אני חושב שגם במקום הזה, בדיון הזה הוא צריך לעלות.
עמירם גיל: אנחנו מצטרפים לקריאה לתמרץ ולעודד עוד מדיניות של מנגנונים של שקיפות של מידע נגיש.
עמירם גיל: החשיבות היא שהמבוטחים יוכלו לדעת בדיוק, בצורה ברורה, בהירה ונגישה מהן הזכויות שלהם והיא חשובה מאוד.
שלומית אבינח: אסף תן את הדוגמה שלך.
אסף ויינינגר: אני לא אוהב לספר סיפורים אישיים אבל המקרה האישי שלי יכול להבהיר, וזה רק לצורך הבהרה מה באמת הבעייתיות ובאיזה מקרים אנשים יכולים להיתקל.
אסף ויינינגר: זה מקרה שאני נתקלתי בו לאחר שכבר סיימתי לכתוב את המסמך הזה.
אסף ויינינגר: כבר יכולתי להחשיב את עצמי כמבין די גדול בנושאי ביטוחים משלמים.
אסף ויינינגר: בת זוגי הייתה בהריון ואנחנו בחרנו לקחת  שירות תומך ומיילדת אישית בבית חולים תל השומר, לנו לא היה ברור אם השירות הזה נכלל במסגרת הביטוח המשלים של הקופה, לא חשוב איזו קופה.
אסף ויינינגר: לבת זוגי הייה ביטוח ברובד עליון שלפיו ניתן החזר של 2,500 שקל עד לגובה של 75% לנושאים של הריון והכנה ללידה.
אסף ויינינגר: זאת אומרת שזה משהו מאוד כללי שלא ברור אם הלידה עצמה נכללת בעניין הזה.
אסף ויינינגר: אני ניסתי לברר את העניין, התקשרתי למקוד הטלפוני של הקופה שלוש פעמים, בכל הפעמים - - -
אורי מקלב: זה גם תומך לידה או גם וגם?
אסף ויינינגר: לא תומכת אבל לא מיילדת אישית.
אורי מקלב: יש החזר לגבי תומכת?
אסף ויינינגר: זה לא ברור, אני לא יודע.
אסף ויינינגר: התקשרתי שלוש פעמים ל- 2700*, ובשלושת המקרים אמרו לי שאני זכאי.
אסף ויינינגר: אני לא תמים כל כך וביקשתי שיתנו לי את זה בכתב, בפקס ובמייל.
אסף ויינינגר: פעם אחת אמרו בסדר ושלחו אלי את מסמך הזכויות הכללי שלא נתן לי מענה.
אסף ויינינגר: בפעמים האחרות אמרו לי "אנחנו לא יכולים לתת דבר כזה, אתה יכול לפנות למוקד הפניות, לשלוח אליהם פקס והם ייתנו לך אישור לגבי העניין הזה".
אסף ויינינגר: שלחנו אליהם פקס בירור מידע, ביקשנו לבדוק אם אנחנו זכאים לשירות כזה.
אסף ויינינגר: המוקד התייחס לזה כאילו זו תביעה ואמרו שלא צרפנו את המסמכים המתאימים אבל כן נכללה התייחסות לעניין שעבור מיילדת אישית זכאים להחזר של 75% עד לגובה של 2,5000 שקל אבל לא באופן מפורש אלא באופן שרק אני יכולתי להסיק ולהסתמך עליו.
חבר טוב: מעניין כעת לדעת, כיסו לך?
אסף ויינינגר: אני לא יודע זה נמצא בבדיקות עצמן.
אסף ויינינגר: זוגתי ילדה לפני חודש, כעת שלחנו את כל המסמכים ואנחנו מצפים כרגע לתשובה.
אסף ויינינגר: אני יכול להגיד שאין לי וודאות לגבי מה אנחנו הולכים לקבל ומה התשובה של הקופה.
אסף ויינינגר: זה הובא כאן, כדי להבהיר מהי הבעייתיות ואני אחד שמבין, אבל תחשבי על אדם שלא מתמצא איך הוא מתנהל מול העניין.
אורי מקלב: אני רוצה לומר משהו יותר מזה.
אורי מקלב: גם אני למדתי משהו מזה כי בנושא הזה בשונה מנושאים אחרים מגיעים לקופה, אבל יש חלק גדול מהאוכלוסייה שמשתמשת בשירותים, הרי אמרת כבר שיש 12 מיליון תביעות.
אורי מקלב: רוב אנשים משתמשים בשירותים של קופות החולים גם לדברים טובים כמו לידה.
אורי מקלב: שמעתי אותך אבל אני יודע שאילו כלתי שילדה רק לפני שמונה ימים הייתה יודעת שיש לה גם ההחזר.
חבר טוב: תלוי באיזו קופה.
חבר טוב: על הכיסוי שהוא דיבר עליו יש רק בקופה אחת, רק בשירותי בריאות כללית.
אורי מקלב: אני לא יודע באיזו קופה היא אבל אני ידוע שיש לה ביטוח רפואי דרך מקום העבודה של אביה, היא אגב עבדת שנתיים בסוכנות ביטוח ועם כל זה אני לא חושב שהיא מתמצת.
אורי מקלב: אני לא חושב שהיא בכלל הייתה מודעת שישנה אפשרות בקופת החולים שלה לקבל משהו.
אורי מקלב: הדוגמאות האישיות הן כדי להציף את הבעיה.
אורי מקלב: אנשים לא מודעים בסופו של דבר לכל הזכויות שלהם.
אסף ויינינגר: אני רוצה להגיד כשמציינים הריון והכנה ללידה, לי לא ברור לי מהו הקושי לכתוב מה הם השירותים שזה כולל.
אסף ויינינגר: יש את השירותים שרוב האנשים לוקחים.
חבר טוב: כל בדיקות ההריון.
אורי מקלב: אני חושב שאסף הציג כאן דוגמה טובה לקופת חולים יחידה שנותנת את הכיסוי הזה.
חבר טוב: לדעתי זו דוגמה מצוינת, אבל יש דברים שגם אנחנו לומדים מהם, זה כיסוי חדש יחסית והוא ב"פלטינום".
מאיר בן מאיר: אחוז גדול של נשים לא משתמשות בשירות הזה.
מאיר בן מאיר: רובן משתמשות בשירותים יותר פופולאריים.
אורי מקלב: אם היו מודעים לכך אולי היו עושים שיקול דעת אם לקחת מיילדת פרטית או לא.
אורי מקלב: שהאדם  ידע במסגרת השיקולים שלו שקיימת אפשרות שהוא ייקח מיילדת פרטית במקום תומכת שאין על כך החזר.
אורי מקלב: רויטל טופר חבר טוב, הסיכום שלך.
חבר טוב: אני יודעת שאין מושלם ואני בטוחה שתמיד יש מקום לשיפור.
חבר טוב: כמו ששלומית אבינח אמרה אנחנו מתקדמים ומתקדמים.
אורי מקלב: את מתייחסת לשירות עצמו ולא לביטוח המושלם.
חבר טוב: גם בביטוחים המשלימים אין מושלם, בכלל אין כיסוי של מאה אחוז.
אורי מקלב: כשאני שואל את הסוכן שלי מדוע הביטוח שיש ממקום העבודה שלי ויש לי תכנית ביטוח טובה, הוא מסביר לי את כל החסרונות, אמרתי לו שאולי אשאל אותם מהם החסרונות בתכנית שלו.
אורי מקלב: הוא מסביר לי הרבה על מה אני לא מכוסה.
אורי מקלב: בעולם יש 5,000 מרכזים רפואיים ותאמינו לי שאצלנו אין בכלל הגבלה כי שמה ה- 5,000 האלה הם לא המרכזים האמיתיים.
חבר טוב: יש דוח שנתי שאנחנו מוציאים כל שנה שמראה כמה אחוז מהפרמיות, מדמי החבר שקופות החולים קיבלו הולך להוצאות רפואיות נטו, לא הוצאות תפעול, לא הנהלה, לא פרסום, נטו להוצאות רפואיות.
חבר טוב: הדוח עומד לצאת בעזרת ה' כנראה בשבוע הבאה.
חבר טוב: יש לי כאן טיוטה די גמורה שלו.
חבר טוב: מהדוח עולה ש- 81% מההכנסות מדמי חבר, אני מדברת על הסך הכל של כל הקופות הולך נטו להוצאות רפואיות לא כולל את הוצאות התפעול המחויבות כדי להפעיל את זה, 81%.
אורי מקלב: איך זה ביחס לשנה שעברה?
חבר טוב: בשנה שעברה זה היה 76%, יש עלייה חיובית.
חבר טוב: אלו נתונים לשנת 2009.
חבר טוב: כמו כן אני יכולה לומר לכם שההכנסות מדמי החבר עלו ב- 11% וההוצאות הרפואיות נטו בנטרול השתתפויות עצמיות, בנטרול של הוצאות תפעול עלו 16% לעומת ההכנסות שעלו ב- 11%.
אורי מקלב: אני רוצה לומר שזו בעצם לא עלייה של 5% אלא זו עלייה של 7%.
אורי מקלב: כי אם בתוך 11% של העלייה יש גם הוצאות שהם לא רפואיות ואם נעשה את החשבון המדויק העלייה היא בעצם לא 5% אלא יותר.
חבר טוב: ראיתי בדוח שנעשה שמדבר שההכנסות של קופות חולים גדלות משנה לשנה כי מצטרפים יותר אנשים, וכמו שאמרת יש גם רבדים שונים שאליהם מצטרפים אנשים.
חבר טוב: אני מדברת על נתונים הדרגתיים.
חבר טוב: בדוח יפורסמו נתונים של קופה בנפרד ויהיה ניתן לראות איזו קופה יותר יעילה ואיזו פחות ועוד נתונים.
חבר טוב: רק כדי לשבר את האוזן, אין בחברות הביטוח כאלה נתונים.
חבר טוב: ה- 19% שנשארו צריכים לכלול גם הוצאות של תפעול, הנהלה, פרסום של עודפים שנשארים, של צירוף מבוטחים, של גיוס.
חבר טוב: זה נתון שאומר שיש אחוז שמאוד מאוד גבוה בשירותי בריאות נלווים.
חבר טוב: אני בטוחה שתמיד תהיינה אי בהירויות לגבי מה מגיע ומה לא מגיע.
חבר טוב: כמו שאמרנו אין מושלם.
חבר טוב: אמרתי גם פה שאנחנו שואפים ורוצים להגיע לכמה שיותר ביידוע המבוטחים.
חבר טוב: עלו פה כל מיני רעיונות יפים.
חבר טוב: אני דווקא שמחה על המפגש הזה כי במפגש כזה כל קופה יכולה ללמוד מקופה אחרת ולקחת לתשומת ליבה ולהפעיל את אצלה, או כמו למשל הרעיונות שהציעו כאן מהמשרד לאזרחים וותיקים במיוחד לגבי אוכלוסיות מבוגרות.
חבר טוב: תמיד יש מקום לשיפור.
אורי מקלב: יש לי הצעה לכם, אולי גם את תיזמי יום דיון.
חבר טוב: יש לנו עכשיו צוות חשיבה בנושא שירותי בריאות נלווים שהקמנו שכולל בין היתר גם נציגות מכל קופת חולים.
אורי מקלב: אנחנו רואים את זה בוועדה כאחד השירותים החשובים ביותר שניתנים לכלל הציבור.
חבר טוב: כעת יש לנו צוות חשיבה שהקמנו, נפגשנו פעם אחת ואנחנו נפגש בהמשך.
שלומית אבינח: גם הנציבות היא בצוות?
חבר טוב: לא כי מדובר על צוות חשיבה בעיקר על אילו שירותים אמורים להיות בכל רובד, איך הרובדים אמורים להיות, לא בעניין של הביקורת ותלונות הציבור.
חבר טוב: יושבים בצוות גם ממכון ברוקדייל וגם אגף הכלכלה והבריאות שלנו מהמשרד.
חבר טוב: אין לי בעיה שהם יצטרפו.
חבר טוב: חשוב לי לציין שאנחנו עושים בקרות שטח בקופות ואנחנו מחייבים גם בסניפים שתהייה הודעה לאפשרות פנייה לתלונות הציבור הן של משרד הבריאות והן של פניות הציבור של קופות החולים.
חבר טוב: ברוב הסניפים אנחנו רואים שההודעות האלה קיימות ובשפות שונות.
חבר טוב: אני יכולה לומר שלפחות בשפה הערבית שהיא שפה רשמית, יצא גם חוזר של הסגנית המנהל הכללית שלנו בעניין, זה קיים, גם ברוסית בחלק מהמקרים, וזה צריך להיות רלוונטי לאוכלוסייה שהם משרתים.
חבר טוב: דבר נוסף בנוגע לפערים.
חבר טוב: צריך להבין שכאשר אדם פונה במסלול החזר הוא צורך בעצם שירות פרטי לכל דבר, גם באבזרים ובכל דבר.
חבר טוב: מה שקורה בהרבה מקרים הוא שספקים מנצלים את העניין של שירותי בריאות נלווים ובעקבות כך מעלים מחירים.
חבר טוב: כך קרה עם מכשירי השמיעה לדוגמה כשלא היו ספקי הסדר, כך קרה עם האביזרים האורתופדים שזה מה שהוביל כעת את שירותי בריאות כללית לערוך מכרז לאביזרים אורתופדיים כדי לוודא שהמחיר לא עולה.
חבר טוב: זה מה שיוצר את הפערים וככל שאנחנו מעלים את ההחזרים בשירותי בריאות נלווים אנחנו רואים שמחירי השוק עולים, ולכן בהרבה מאוד מקרים אין לנו שליטה על מחירי השוק.
חבר טוב: אי אפשר לעלות את ההחזרים עד אין סוף כי זה בעצם זו עלייה פיקטיבית כי הספקים הם שוק פרטי ופרוץ לחלוטין בלי שום מגבלות והם מעלים אוטומטית את המחירים שלהם.
חבר טוב: צריך להיזהר כאן.
חבר טוב: במקומות שאנחנו יכולים להכניס הסדרים ומכרזים אנחנו מעודדים לעשות את זה.
חבר טוב: "מכבי" יצאו כעת עם מכרז על מכשירי שמיעה, שירותי בריאות כללית יצאו כעת עם מכרז על אביזרים אורתופדיים בדיוק מהסיבות האלה.
אורי מקלב: למה אתם מתערבים בזה?
אורי מקלב: זה הרי צריך להיות בסך הכל האינטרס של הקופה.
חבר טוב: זה גם האינטרס שלנו  כדי שלא ירמו את המבוטחים וגם כדי שהם לא יכנסו להוצאות ואני אצטרך לתת להם עלייה בפרמיה, עלייה בפרמיה אומרת גם עלייה למובטחים בכל חודש.
אורי מקלב: אני מתפלא שאת זאת צריכה להגיע לזה.
אורי מקלב: זה היה צריך להיות עוד לפניך.
חבר טוב: זה נעשה בשיתוף ואני לא מחייבת אותם, הם יוזמים והם מקבלים את אישורנו.
חבר טוב: אנחנו מעודדים אותם.
אורי מקלב: יש שיתוף פעולה בין הקופות בנושאים האלה, כדי למנוע משרלטנים שמנצלים את ההחזרים.
גילה סעדיה: צריך לזכור שיש את הצד השני של המטבע, אנחנו מגיעים להסדרים וגם על זה מגיעות תלונות כי מבוטח שהיה רגיל ללכת לקבל שירות ליד הבית פתאום אתה מפנה אותו למקום אחר.
אורי מקלב: הגיע שעת הסיום.
אורי מקלב: היה נעים בחברתכם והייתה באמת וועדה נינוחה וקבענו בכוונה את הוועדה להיום לא בגלל שרצינו סקופים.
אורי מקלב: הסקופים שלך הם לא סקופים בשבילי, זה סקופ בשבילך אבל אנחנו מברכים על הנתון הזה וראית שיש התייחסות מיוחדת במסמך של מרכז המידע והמחקר על כך וזה חוזר גם בתחקיר שלכם ישנה התייחסות לפערים של ההוצאות הרפואיות ומצטמצם הפער בין ההוצאות.
אורי מקלב: בתחילה ההוצאות המנהליות גדלו ואותה קופה שצריכה להתנהג כמשק סגור ושההכנסות הן לטובת המבוטחים.
אורי מקלב: אני שמח לשמוע שהיום זה מתכנס יותר.
אורי מקלב: אני רוצה לסכם כמה נקודות.
אורי מקלב: אנחנו חושבים שבהתחשבנות הישירה בין המבוטח לנותן השירות יש מקום להרחיב.
אורי מקלב: אנחנו חושבים שזה שירות טוב וזו פעולה מאוד יפה של קופות החולים כמו למשל בנושא מגן דוד אדום, אני חושב שזה לתועלת רבה ויש להגיע לכמה שיותר הסדרים ולא להחזרים.
אורי מקלב: להרחיב את הנושא ולהסביר יותר.
אורי מקלב: אני חושב שלא צריך להימנע מלתת הסבר למבוטח שבהסדר הפרוצדורה הרבה יותר קלה.
אורי מקלב: שהמבוטח ייקח את זה בשיקול הדעת שלו ושיהיה מודע שבסוף בהתחשבנות זה יעיל לו יותר.
אורי מקלב: דיברנו על הקמת מוקדים ייעודיים בנוגע לניתוחים, למקד את זה כמה שיותר ספציפית לנושא.
אורי מקלב: הבנתי שלאחת הקופות יש מוקד מיוחד לניתוחים.
אורי מקלב: דיברנו גם על האפשרות שההסברה תהייה לפי מגזרים.
אורי מקלב: כמה שיותר להרחיב את הנושא זה טוב.
אורי מקלב: נציבות קבילות הציבור, רשמנו לפנינו שיחשיבו על תשובות פחות מקצועיות ויותר מובנות, לפחות בניסוח פחות משפטי מקצועי.
אורי מקלב: דיברנו שבתשובות בכתב, במקרים רלוונטיים, לציין שקיימת אפשרות לפנות לוועדת ערר.
אורי מקלב: כלומר שעם התשובה אנשים ידעו על האפשרות הזאת.
אורי מקלב: הדרכות העובדים - להרחבת המידע כדי להניע את הרצון ולתת בנפש חפצה, אני מצטט את אחת הדוברות.
אורי מקלב: אני סמוך ובטוח שהוועדה הזאת גם תשפר, תייעל ותקדם את הנושא שהוא כל כך חשוב וכל כך הכרחי וחכם לציבור.
אורי מקלב: תודה רבה לכולכם, הישיבה נעולה.
אורי מקלב: ברשות חברת הכנסת ליה שמטוב, ראש העיר, חברים, אנחנו תכף נעשה סבב, נכיר אחד את השני.
אורי מקלב: נעשה את הסבב ואחרי זה נעבור ישירות לדיון, כדי שנדע מי ומי היושבים.
אורי מקלב: את חברת הכנסת ליה שמטוב אני הצגתי.
אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח את הדיון.
אורי מקלב: אין ספק שמשק המים, תאגידי המים, הם היו השיח הכי עמוק, מרכזי מאוד, בסוף שנת 2009, 2010, בכל מיני היבטים, מהמצב של משק המים, לאחר מכן היטל הבצורת, מס הבצורת ולאחר מכן הרפורמה במים שנכנסה לתוקף ב- 2010 והרחבת התאגידים, תאגידים שנעשו אמנם במשך שנים, אבל נניח שסך-הכל הפריסה של התאגידים קרוב ל- 50 תאגידים, שבאו לידי ביטוי חזק, באופן מושלם, לאחר כל ההכנות בשנים האלה, בשנת 2010, יחד עם זאת, זה כמובן היה שיח והיה לזה השלכות רבות ודיבורים רבים והיבטים שונים.
אורי מקלב: אנחנו רוצים הפעם להתמקד בנושא הצרכני, בחלק הצרכני.
אורי מקלב: מול כל המהפך שהיה, והתהפוכות שהיו והמטלות שהיו בתאגידי המים, אנחנו רוצים להתמקד בחלק של הצרכן בעצמו.
אורי מקלב: אבל אי-אפשר להתעלם מכך, שתאגידי המים עמדו, היו להם מטלות מאוד קשות, שינויים מאוד קשים.
אורי מקלב: ההיערכות לקראת מס הבצורת שעוד לא היתה, שלא היה דבר כזה, ההיערכות היא קשה מאוד והיא מורכבת מאוד.
אורי מקלב: לאחר מכן, השינויים שבכנסת שינו את מס הבצורת, שזה דרש היערכות מחודשת שזה בא לידי ביטוי במגזרים השונים שהחריגו, שזה היה בצורה, לא בצורה אחידה אלא בצורה מדורגת ולאחר מכן, הדבר השני שהיה, השינויים בתחולה, השינויים בזה שאנחנו את מס הבצורת, הקפיאו את מס הבצורת, הקפאת מס הבצורת, לאחר מכן מייד נכנסה שנת 2010, הרפורמה במים, שהיא גם כן שינתה, זה גם גרם לשינוי בכל התפישה במערך, בחשבונות, בחיובים השונים לאנשים, מספר הנפשות היה דרמטי, בנושא מספר הנפשות, לגבי מחיר המים או חשבונות המים שנשלחו לאזרחים.
אורי מקלב: אבל זה דבר שאני חושב שבסך-הכל, החברות ותאגידי המים עמדו בהם בכבוד.
אורי מקלב: אנחנו חששנו מקטסטרופה הרבה יותר גדולה.
אורי מקלב: לשעבר הייתי חבר בתאגיד מים, כשהייתי עוד בעיריית ירושלים, והכרתי את החלק הזה.
אורי מקלב: אני מצד אחד הטלתי מטלות והגבלות ואמרתי – איך הם יעמדו בזה?
אורי מקלב: איך השינויים האלה, איך יעמדו ואיך בסופו של דבר, אני זוכר, מעבר של הגיחון, בכל אופן חברת הגיחון, החברה הראשונה, התאגיד הראשון והתאגיד הגדול.
אורי מקלב: אני זוכר את המפולת שהיתה בגיחון כשעברו מהרשות המקומית, מהעירייה לתאגיד, איזה תקופת זמן העירייה עצמה, היא ניהלה את משק הגבייה ואת מערך הגבייה, אבל כשהגיחון עברו למערך גבייה משל עצמם, היתה מפולת, קריסה מוחלטת, אפשר להגיד ככה, כמעט קריסה מוחלטת.
אורי מקלב: חודשים רבים, ימים רבים, ב- 2003 ו- 2004.
אורי מקלב: אני חושב שחצי שנה לא נשלחו או שישה חודשים לא נשלחו לאנשים חשבונות ושנה וחצי, שנה – שנה וחצי, בקושי התאוששו מהקריסה הזאת, בגלל שינוי, בסך הכל שינוי ממקום למקום, כשההיערכות היתה בחברות הכי גדולות והגיבויים הכי גדולים ועם כל זה, העסק נפל.
אורי מקלב: דווקא תאגידי המים במקומות אחרים, בערים אחרות, אני חושב שלא שמענו על בעיות מיוחדות.
אורי מקלב: אני לא יודע איך הם מתנהלים עם מערכת הגבייה, אם כולם עושים לבד או חלק צמודים לרשות המקומית שעושה את זה עבורם, אבל זה לא משנה.
אורי מקלב: בסך-הכל, העסק מתפקד.
אורי מקלב: אבל אנשים לכשעצמם, כשהם, אני חושב שככה – חשבונות המים, בתוך החשבונות שאנשים היום מקבלים הביתה, חוץ מהנושא הסלולארי, אני חושב שחשבונות המים הם הכי מורכבים, הכי בעייתיים, ומכמה היבטים.
אורי מקלב: חשבון המים הוא לא אחיד.
אורי מקלב: ניקח את זה כמקביל לחברת החשמל, אפילו בזק, הוא הרבה פחות מורכב, מכל הבחינות, כשיש מים.
אורי מקלב: אנשים, האזרחים שמקבלים חשבונות מים, יש הרבה, אחוז מאוד גדול של משתנים.
אורי מקלב: אין אחידות אצל האזרח.
אורי מקלב: מצטרפת אלינו חברת הכנסת ברקוביץ' שמלוב.
אורי מקלב: ההשתתפות של חברי הכנסת גדולה באופן יחסי לוועדות, בזמן שיש יום של ועדות, לא הכל פה, חלק בשדרות, אבל זה גם מראה על חשיבות הנושאים וההשתתפות של חברי הכנסת מאוד בולטת.
אורי מקלב: אם הייתי מאפיין את חברי הכנסת שמשתתפים פה, כל אחד לפי דרגתו, פניות הציבור הוא גורם מרכזי.
אורי מקלב: הציבור פונה אליהם, הם ערים לרחשי הציבור ותלונות הציבור וכל אחד יודע שיש פניות ציבור רבות בכל נושא חיובי המים.
אורי מקלב: אני לא רוצה להאריך מפני שאני אתן אחרי זה לאחרים.
אורי מקלב: ההיבטים המורכבים שיש היום, אבל בכל אופן, האזרחים מקבלים חשבונות מים, קודם כל הם לא יציבים.
אורי מקלב: כפי שאמרתי, כרגיל, בחברת בזק אדם יודע פחות או יותר ואם יש לו שינויים הוא יודע מדוע נעשו לו השינויים, אם זה קשור בעונות אז הוא יודע שיש עונת הקיץ, עונת החורף, יש עונת הסתיו.
אורי מקלב: אבל במים בהחלט יכול להיות שהרבה ציבור גדול אומר – יש לו קפיצות מאוד גדולות, הרבה פעמים שלא ניתנות להסבר.
אורי מקלב: הנושא של צריכה משותפת הוא נושא שמכביד מאוד על הציבור שלא יודע, אין לנו תשובות, גם לא לתאגידים, אני חושב, אנשים ששואלים שאלות איך יכול להיות, המערכת שלנו תקינה, אנחנו השקענו עשרות אלפי שקלים במערכות ובכל אופן אנחנו עדיין ממשיכים לקבל צריכות משותפות מאוד מאוד גבוהות, איך יכול להיות שיש לי צריכת יתר גדולה מאוד ובחשבון השני היא יורדת או אחרי ארבע שנים אומרים לך – היתה לך נזילה?
אורי מקלב: הוא אומר – לא, לא טיפלתי שום דבר, לא היה לי שום דבר, אני לא יודע מה אתם רוצים.
אורי מקלב: לפעמים זה גם יכול להיות אדם שאין לו שכנים בבניין.
אורי מקלב: עצם העובדה שמונים מקולקלים אצל חלק מהשכנים משפיעים על האזרח עצמו על התושב בעצמו, זה כבר בעייתי, משהו בעיה מובנית.
אורי מקלב: אנשים לא משלמים.
אורי מקלב: חלוקת הצריכה המשותפת, שיש הבדל בין מקומות מסחריים למקומות אחרים, שיטת החלוקה.
אורי מקלב: אם מחלקים את זה באופן שוויוני בין כל הדיירים, את הצריכה המשותפת, או לא, או לפי הצריכה עצמה.
אורי מקלב: אני מבין שזה היום בחוק הרבה יותר מובנה, שבמקום מסחרי מחלקים את זה לפי הצריכה ואם זה דיירים עם צריכה צרכנית אז זה מחולק לפי גודל הצריכה.
אורי מקלב: הבנתם את זה?
אורי מקלב: יש חלוקה משותפת, איך מחלקים את הצריכה המשותפת, ומה לעשות ומה קורה כשיש חלק מסחרי וחלק תושבים, אז איך פועלים בעניין הזה?
אורי מקלב: ומה עושים כשמתברר שמסחרי הוא בכלל ללא רישיון וזה בכלל דירות, אבל הם הפכו את זה למסחרי?
אורי מקלב: אז הוא אומר – למה אני צריך?
אורי מקלב: וכן הלאה וכן הלאה.
אורי מקלב: אנשים לא מרגישים שהם משלמים באמת את מה שהם צרכו.
אורי מקלב: וזה דבר שהוא באמת, מבחינה צרכנית, הוא בעייתי באופן מובנה.
אורי מקלב: נוסף על כן, אי-אפשר להתעלם מכך שמספר הנפשות, מרכיב הנפשות נהפך למרכיב קריטי בתוך החשבון, מרכיב מאוד מאוד משמעותי.
אורי מקלב: אנשים, קודם כל, עצם ההעברה, מספר הנפשות היה בעייתי.
אורי מקלב: אנשים, חלקם נצרכו לדווח פעמיים, פעם אחת בגלל מס הבצורת, לאחר מכן, בשביל רפורמה 2010, עד שהתקבלה ההחלטה שמי שעדכן את העדכון של 2009, קרי – מס הבצורת, גם תקף לגבי הרפורמה במים, לא היה ברור בעניין הזה, האם אפשר רטרואקטיבית או אי-אפשר רטרואקטיבית.
אורי מקלב: עדכון מספר הנפשות היה בעייתי בחלק גדול מהתאגידים, מכיוון שאנשים שהלכו, אנחנו רצינו לעשות את הדרך הקלה של משלוח פקס', מתברר שמשלוח פקס' הזה לא התקבל, אנשים ראו אחרי זה בחשבונות כן חיוב יתר ובלי התחשבות במספר נפשות, על אף שהם דיווחו, על אף שהם קיבלו בטלפון גם אישור לפעמים.
אורי מקלב: ההמתנות הן גדולות בתאגידים בגלל העומס הרב שיש.
אורי מקלב: הנושא הזה שהיום אנחנו, צריכת המים קשורה ותלויה במכסות המים שהן מכסות בלתי סבירות בעליל, זה לפי כולם, אבל זה לא הנושא שלנו עכשיו.
אורי מקלב: שניים וחצי קוב צריכה מכסה לנפש, בלי שום חריגים, לא של חולים ולא של נכים וכו', אבל עצם הצריכה, אנחנו חושבים אבל זה לא הנושא, אני אומר בפירוש, אם זה יעלה פה, הצריכה הזאת של שתיים וחצי, מכסה של שניים וחצי היא לא מספיקה, אבל זה אנחנו, יש לנו דיונים על כך במקומות אחרים.
אורי מקלב: לאחר מכן, המשמעויות של כל אלה, זה גדילה מאוד גדולה.
אורי מקלב: חשבונות המים, מה שהיו פעם, יש עלייה דרמטית אצל הרבה, אצל חלק גדול מאוד, אני רק אביא דוגמה אחת, דוגמה מאוד בולטת.
אורי מקלב: זוג, וזה לא משנה אם זה זוג צעיר או זוג קשישים, עד 2010, קיבלו 30 קוב לחודשיים, במכסה לצריכה בתעריף נמוך.
אורי מקלב: 30 קוב.
אורי מקלב: 16 לחודש, 30 לחודשיים, כצריכה בתעריף נמוך, בתעריף הנמוך של אז.
אורי מקלב: כיום, מ- 2010, יש להם צריכה בתעריף נמוך רק עשרה קוב.
אורי מקלב: זאת אומרת, זוג שצרך 30 קוב, 28 קוב, 30 קוב, העלייה היא דרמטית מאוד אצלו.
אורי מקלב: עד עכשיו הוא קיבל 30 קוב בתעריף נמוך, מעכשיו הוא מקבל רק עשרה, ואת כל ה- 20, זה קפץ לתעריף הגבוה ושם העלייה, אנחנו יודעים על 12 שקל לקוב.
משה אבנון: אדוני יושב-הראש, גם תעריף א' הוא גבוה.
אורי מקלב: גם תעריף א' עלה, אני לא אומר שהתעריף הוא נמוך, אבל באופן יחסי.
אורי מקלב: הנושא של המע"מ, זה נושא אחר.
יוסי נשרי: הוא בתוך המחיר.
יוסי נשרי: זה לא תוספת.
אורי מקלב: לא לא, אבל לכאורה, זה לא מורגש.
יוסי נשרי: למה לא מורגש?
יוסי נשרי: 16% לא מורגש בתוספת על המחירים?
אורי מקלב: לא, זה היה.
אורי מקלב: המחיר לא עלה.
ליה שמטוב: היה מע"מ דרך העירייה.
אורי מקלב: אני אציין.
אורי מקלב: בשורה התחתונה, זה לא בא לידי ביטוי.
ליה שמטוב: החשבון הוא היה חשבון ללא מע"מ.
אורי מקלב: אני אעשה סדר, אני לא מומחה גדול, יש כאן תמי ויש כאן אחרים.
אורי מקלב: זה עבר לתאגיד.
ליה שמטוב: זה היה בתוכו ואחר-כך הפרידו.
משה אבנון: לא הורידו ב- 16%, הוסיפו 16%.