GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
לירון גולדנברג: על מה אני אזכה אותו?
לירון גולדנברג: על שימושים שהוא עשה לפני שזה נגנב?
לירון גולדנברג: אולי ניתן בחינם לכל הלקוחות לדבר?
לירון גולדנברג: למה צריך בכלל לגבות מהם כסף?
אפריים רושגולד: אלה דברי שקר, נקודה.
אפריים רושגולד: זהו.
אפריים רושגולד: ב- 2,000 שקל אני דיברתי?
לירון גולדנברג: אם אפשר לענות לתלונה השנייה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה להגיד לך משפט שאני אומרת בכל מקום, איפה שאין ערכים, באה חקיקה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם אתם לא יודעים להסתדר במקרים כאלה, אז הכנסת תחשוב איך לחוקק את החוקים בדיוק מה שדיבר חבר הכנסת מולה כרגע.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בגלל שנראה על פניו, כשאני מסתכלת עליך, שזה ממש, זה לא כל-כך מדבר אליך, זה מה שהחלטת, זה מה שיש.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יושב פה בן-אדם הגיע.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שהייתי מאוד ברורה, שאם אתם לא יודעים להסתדר לבד, אז כנראה שאנחנו צריכים, בכנסת, להבין את זה קצת יותר ברצינות ולקחת את כל נושא הצרכנות, הרבה יותר להילוכים גבוהים, מה שנקרא.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עכשיו אני רוצה בבקשה ממך, אנחנו נטפל בזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה שאתה תתייחס ל- 17,000 שקל של גב' בן דוד.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דורית.
לירון גולדנברג: אני אתייחס כמובן רק לחלק של מירס, כי היא היתה גם לקוחה של פלאפון, של סלקום, של כל החברות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא צריך להגיד את זה, כאילו שהיא לא מסתדרת עם אף אחד.
לירון גולדנברג: לא, אני אתייחס לחלק של מירס.
לירון גולדנברג: זאת ההתייחסות שלי.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו רוצים ממך רק תשובה של מירס.
לירון גולדנברג: ללקוחה יש שבעה מכשירים, היא לקוחה עסקית, היא לא לקוחה פרטית, יש לה עסק.
לירון גולדנברג: במהלך ההתחייבות שלה, היא לקחה את שבעת המכשירים בליסינג.
לירון גולדנברג: ליסינג זה תשלום חודשי לשלוש שנים, לקוחות עסקיים מתחייבים ל- 36 חודשים, לא ל- 18 כמו פרטיים, והיא קנתה את שבעת המכשירים האלה.
לירון גולדנברג: במהלך הרכישה שלה, היא קיבלה כל מיני הטבות.
לירון גולדנברג: הטבות למיניהן – הנחות בדקת שיחה, הנחות לכל מיני יעדים, הנחות והטבות למיניהן.
לירון גולדנברג: באמצע התקופה, אחרי 18 חודשים, החליטה הגברת שהיא לא רוצה יותר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רק רוצה להזכיר לך.
לירון גולדנברג: אני עונה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: להזכיר לך שאמרה הגברת שהיא שמה את המכשירים בכלל בצד, נכון?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ולא השתמשה בהם בכלל.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת אומרת, שלא היה שימוש בשיחות, כדי שהיא תבין שהיא השתמשה בהנחות.
דוריס בן דוד: סליחה, לתקן אתכם, כשפניתי אליכם זה במהלך 36 חודש.
דוריס בן דוד: לא 18.
לירון גולדנברג: במהלך שנה וחצי, הגברת השתמשה, עשתה שימושים, מרשימים, בכל המכשירים.
דוריס בן דוד: בסדר, בהתחלה.
לירון גולדנברג: עשתה, שנה וחצי.
דוריס בן דוד: שולם?
דוריס בן דוד: היתה בעיה?
לירון גולדנברג: עשתה שימושים, השתמשה בהטבות, השתמשה בכל ההטבות שנתנו לה.
לירון גולדנברג: בצורה משמעותית.
לירון גולדנברג: אחרי תקופה מסוימת, אני יכול לפרט לכם תאריכים, הכל, אני לא אלאה אתכם, אחרי תקופה מסוימת היא החליטה שלא לעשות שימוש.
לירון גולדנברג: אבל כשלא עושים שימוש, עדיין יש תשלום גם על המכשיר, שהיא קיבלה גם סבסוד בעצם של המכשיר, היא לא שילמה את המחיר האמיתי של המכשיר כי הוא מגולם בהטבות, והיא החליטה אחרי שנה וחצי לעזוב את החברה.
דוריס בן דוד: איזה שנה וחצי?
לירון גולדנברג: אם את רוצה, אני אענה.
לירון גולדנברג: את לא נותנת לי להתייחס.
דוריס בן דוד: אבל יש חוזה, מה זה לא נותנת?
לירון גולדנברג: זה בלתי-אפשרי.
לירון גולדנברג: אם תתני לי להתייחס, אני אתייחס.
לירון גולדנברג: אם לא רוצים תשובה, אין בעיה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כי אני חייבת להגיד לך שגדול עלי הדברים שאני שומעת פה.
לירון גולדנברג: הדמי שימוש שלה, דרך אגב, זה לא סכומים גדולים, זה 150 שקל לחודש.
לירון גולדנברג: אם עושים מכפלות של שבעה מכשירים, לא מדובר פה, אם היה לקוח של מכשיר אחד, היה מדובר ב- 500 שקל.
לירון גולדנברג: בגלל שמדובר בשבעה מכשירים, לתקופה של 18 חודשים, לתקופת הביניים שהיא החליטה לשבור אתנו את ההסכם שעליו היא חתמה והתחייבה, אז מדובר ב- 152 כפול שבעה מכשירים, כפול 18 חודש, וכך מגיעים לסכום הזה.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא, את החשבון אנחנו יודעים לעשות.
לירון גולדנברג: חשבון מאוד פשוט.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כולם יודעים לעשות חשבון מצוין.
דוריס בן דוד: אתה מוסיף לי פה 18 חודש מתנה, לא קיבלתי.
דוריס בן דוד: אני אתכם עד יולי 2009.
דוריס בן דוד: שלוש שנים.
לירון גולדנברג: אז אם תשלמי הכל, לא תצטרכי לשלם דמי יציאה.
דוריס בן דוד: אבל שילמתי.
דוריס בן דוד: שילמתי כל חודש בזמן.
לירון גולדנברג: אם תהיי אתנו עד סוף ההתחייבות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הנה, בבקשה.
דוריס בן דוד: איזה התחייבות?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה את לא נותנת לו לסיים?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם תהיי, עוד פעם את התנאי הזה-?
לירון גולדנברג: אם לקוח נמצא אתנו במשך 36 חודשים.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא 18, כפי שדיברנו?
לירון גולדנברג: לא 18.
לירון גולדנברג: היא לקוח עסקי.
לירון גולדנברג: התחלתי ואמרתי, לקוח עסקי נמצא ל- 36 חודשים.
לירון גולדנברג: 18 זה פרטי.
שלמה מולה: אתה יכול לענות למה שאמרתי?
שלמה מולה: גב' בן דוד, רק רגע.
שלמה מולה: למען הדיוק לפחות.
שלמה מולה: אתה אומר שהיא התחייבה ל- 36 חודשים, היא אומרת לך – מילאתי את חובתי החוזית אתכם 36 חודשים.
לירון גולדנברג: אני אענה לך.
שלמה מולה: השאלה היא, אתה מדבר על שבעה מכשירים, הבנו, אתה מבין שזה כל מכשיר למעשה בחוזה, אבל OK, השאלה אם הגברת הזאת, אם היא שילמה את חובתה החוזית אתכם, עם השבעה מכשירים, עם ה- 36 חודשים, אז מה אתם רוצים ממנה עוד?
לירון גולדנברג: במהלך התקופה של ה- 36 חודשים, היא עשתה שינויים בחבילות שלה וקיבלה הטבות, הטבות, הטבות שימוש.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: היא לא השתמשה, אבל.
לירון גולדנברג: היא השתמשה.
לירון גולדנברג: אמרתי, כנראה לא נשמע.
לירון גולדנברג: היא השתמשה 18 חודשים.
לירון גולדנברג: 18 חודשים.
אורי מקלב: כל מה שאתה אומר עכשיו זה מגובה?
אורי מקלב: אתה אומר שהיא עשתה, היא אומרת לא.
אורי מקלב: איך אני יודע?
לירון גולדנברג: אני יכול להגיד לך שהנושא כרגע נמצא בטיפול משפטי, אצל עורכי-דין.
לירון גולדנברג: אנחנו נתבע את הגברת ככל הנראה.
לירון גולדנברג: ואני בטוח שבתי-המשפט, זה יתברר בבית-המשפט.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לך יש יותר עורכי-דין מאשר לה.
לירון גולדנברג: גודל עורך-הדין לא משנה.
דוריס בן דוד: זה האיום שלהם, דרך אגב, כל פעם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוא פשוט מאיים עליה עכשיו.
דוריס בן דוד: אם לא תשלמי, נתבע אותך משפטית.
לירון גולדנברג: לא, ממש לא.
לירון גולדנברג: אמרתי – היא לא שילמה.
לירון גולדנברג: אנחנו בהליכים.
שלמה מולה: רגע, אתה בא ואומר, אתה יכול לומר לנו, אני אומר עכשיו, אני מניח את שיעורי הבית כי ידעת הנושא יעלה.
שלמה מולה: אתה יכול להגיד לנו מה השינויים בתהליך החבילות שהיא עשתה?
שלמה מולה: האם אתם הודעתם לה מה המשמעות של שינויי החבילה?
שלמה מולה: או שאתם עכשיו מחפשים, כדי להצדיק או אם טעיתם, להצדיק את הטענות שלכם מולה, כדי שתוכלו לקבל את ה- 17,000 שקל?
לירון גולדנברג: אם אנחנו טועים, אנחנו מחזירים ומזכים את כל הסכום, As is.
לירון גולדנברג: אבל, אם לקוח עושה שימוש ובמהלך התקופה משנה חבילות, בן-אדם מתקשר לשירות לקוחות, אומר – אני בחבילה מסוימת, אני רוצה לעבור לחבילה אחרת.
לירון גולדנברג: אם הוא מבצע שינוי כזה, בעצם תקופת ההתחייבות שלו בעצם מתחדשת מחדש, כי הוא שינה חבילה.
שלמה מולה: עכשיו אני מבין, עכשיו זה העניין.
לירון גולדנברג: זה המצב.
לירון גולדנברג: בגלל שהוא מקבל הטבות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ואתה אומר את זה כאילו שזה בסדר.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כאילו הכל מצוין.
לירון גולדנברג: זה המצב היום.
אורי מקלב: רבותיי, כבר הרווחנו דבר אחד, שהיום כבר חלק מעם ישראל יודע שאתה היום מבקש לעבור חבילה, אתה מתחייב מחדש, הספירה מתחילה מחדש.
אורי מקלב: כבר הרווחנו משהו שעד היום זה היה ידוע רק למי שקרא את האותיות הקטנות, היום כבר יותר ידעו מזה.
אורי מקלב: לא זו אף זו, עובדה שאנשים לא ידעו.
אורי מקלב: אני לא ידעתי, יש כאן חברי כנסת, כמה שאנחנו לא מבינים, אבל דברים כאלה אנחנו קצת מעורים בציבור ומי שיושב כאן במיוחד זה חברי כנסת שמאוד ערים לרחשי הציבור כל הזמן עומדים מול ציבור והציבור לא ידע.
אורי מקלב: ואם שמעת את קריאת הביניים של מר רושגולד, גם כן הבנתי שאחרי שהוא שדרג מכשיר, מתברר לו שהספירה עכשיו היא לא על מה שהיה, אלא אתה מתחיל ספירות חדשות, חלק זה מקובל, חלק לא מקובל.
אורי מקלב: אני רוצה להתנצל שאני עזבתי, אבל אני ער לכך ואני אומר את הסיבה, אני ער לכך שלא יהיה דימוי לאנשים שחברי כנסת נמצאים בדיונים וקופצים ויוצאים החוצה, מה לעשות, יש כאן באותו זמן, שאנחנו יושבים כאן, אנחנו חברים בכמה וכמה ועדות וגם נושא שאני העליתי אותו בהצעה לסדר בנושא העלאת המים, אפרופו, זה קצת קשור לנושא, לכן אני אומר את זה, בוועדת הכספים קבעה את הדיון בשעה אחת, לא חשבתי שהדיון שלנו יתארך מעל שעתיים, אבל עבר אחת, היושב-ראש חיכה, הוועדה חיכו עוד 20 דקות, לא עשו שום דבר, עד שאני אגיע, אחרי הפסקה, כי זו הצעה לסדר שלי וכל זה היה בנושא מאוד דחוף של העלאת מחיר המים ברפורמה 2010, שחשוב מאוד.
אורי מקלב: אני רק אגיד לכם את משפט הסיום שזה גם משפט שיתחבר למשפט הפתיחה עכשיו בהעברה מסודרת.
אורי מקלב: אני אמרתי לרשות המים, רשות המים קיבלו היום סמכות סטאטוטורית לפעול בלי שהם צריכים את הוועדות פה, בטענה שאנחנו נעשה רפורמה, אנחנו נפריט את הטיפול במים, משק המים נמצא בסכנה, אנחנו ניתן לרשות המים, נקים רשות מקצועית, בלעדית, עם ועדות, שהם יקבעו.
אורי מקלב: אנחנו אמרנו היום שהיום גם לא משנה קואליציה ואופוזיציה ונמצאים כאן חבריי, הם לא מהקואליציה, לא היה סיכוי היום שמישהו היה נותן דבר כזה, להעביר בחוק בכנסת, לתת לרשות חיצונית להשפיע על מחירי האזרחים.
אורי מקלב: אנחנו נאבקים על זה היום, אנחנו אומרים חטאנו שעשינו את זה, חשבנו שיש כאן ערכיות, התברר שהמחירים נעשים כאן בלי התחשבות בציבור בצורה דרמטית ודראסטית, העלאות מאוד מאוד קשות.
אורי מקלב: אני אמרתי את זה, ודעו לכם, אמרתי לנציגי האוצר, תדעו לכם שעתה יתברר שמקח טעות, אנחנו, אין לכם סיכוי היום להביא רפורמות חדשות בנושא.
אורי מקלב: אף אחד, גם אם תהיה קואליציה של 120 חברי כנסת, כולל שרים שבאים ואומרים את זה היום.
אורי מקלב: וחברים שהעבירו את זה, אומרים – לא לנער הזה התפללנו.
אורי מקלב: כשאני נכנסתי שמעתי את חברת הכנסת שמאלוב אומרת – כשאין ערים, עושים חקיקה.
אורי מקלב: אם לבד לא מבינים את הדברים, במילה אחת מה היה כאן, לא התקדם שום דבר.
אורי מקלב: הבנתי בהתחלה שלא התקדם, בזמן לא התקדמנו הרבה.
אורי מקלב: אבל התברר לי שלא התקדמנו גם במהות, גם בערכיות.
אורי מקלב: אנחנו הרי לא נעשה כאן דיונים כאלה.
אורי מקלב: הרושם שנוצר פה מהחברות שלכם, שאתם מתחפרים בעמדות שלכם, אולי אתם מצדיקים את המקרה הזה והאחר.
אורי מקלב: אנחנו מצפים למשהו אחר.
אורי מקלב: אנחנו מצפים לשינוי החשיבה, כמה נושאי יצופו והפרט ילמד על הכלל.
אורי מקלב: מקרה אחד ילמד.
אורי מקלב: אנחנו באמת היום רואים שבאמת זה לא המקרה הפרטי, אלא זה מקרה שזה בעצם השיטה והגישה וזה אנחנו רוצים לשנות.
אורי מקלב: חבר הכנסת מולה רוצה להוסיף עוד משפט, אני אתן גם לחברות האחרות.
אורי מקלב: אנחנו נביא לרגולאטור, למשרד התקשורת, שהוא אחראי שאנחנו נעשה כל דבר בשיתוף פעולה אתו.
אורי מקלב: אני היום שמח שנתתי לכם לדבר, לא נתתי לכם לדבר מייד, בגלל שאני רואה היום שהרבה יותר חשוב שאתם מדברים אחרי החברות הסלולאריות ולא לפני, הצרכנים דיברו, וחשבתי אולי לתת לכם אז לדבר.
אורי מקלב: עכשיו אני רואה שחשוב עכשיו.
אורי מקלב: אני נותן להמשיך לסכם את הדברים לחברות ואחרי זה נעבור אליכם, נעשה סיכום במשפט אחד שאני אתן.
שלמה מולה: אני רוצה לשאול את משרד התקשורת.
שלמה מולה: אני רוצה שאתם תגידו לי איך אתם מתמודדים עם השאלה הזאת של הארכת חבילות, הארכת ההתחייבות.
שלמה מולה: האם מבחינת
שלמה מולה: כם, זה לא נראה לכם שזה נושא בעייתי, מבחינה צרכנית, מבחינת הרגולציה?
שלמה מולה: האם חשבתם, היה לכם איזה שהן התייחסויות בעניין?
שלמה מולה: לפחות מה שאני מבין עכשיו, הגברת הזאת של 17,000 שקל שנדרשת לשלם, אני לא בא לטענות נגד חברת הסלולאר, יכול להיות שזו הבעיה, זה לא החברה, אלא מי שאמור להיות מפקח, זה משרד התקשורת.
אורי מקלב: שלמה, אני ארצה שהם יענו על זה.
אורי מקלב: אני אבקש שהם יתייחסו לזה בפרט.
מירה דאיבוג: הנושא הזה הוא די קשה לאכיפה מבחינתנו, מכיוון שברגע ביצוע עסקה כזו, על החברה ליידע את הלקוח שאכן אם הוא מבצע שינוי כלשהו, תקופת ההתחייבות מתחדשת.
שלמה מולה: למה כמו שאתם הסכמתם כן 18 חודשים ללקוחות פרטיים, 36 חודשים ללקוחות עסקיים, אתם יכולים לבוא ולהגיד – רבותיי, נראה לנו פה עלול להיות איזה שהיא רמאות או אי-ידיעה של צרכן, חשש, ולכן אנחנו לא נסכים שתהיה העברה של חבילות.
שלמה מולה: למה לא לבוא ולהגיד שאם אתם נותנים חבילה חדשה, זה יהיה בחינם על אותו חוזה שהיה קודם.
שלמה מולה: מה הבעיה לעשות את זה מול הציבור?
שלמה מולה: לטובת הציבור.
שלמה מולה: הרי אני לא בא נגד החברות הסלולאריות, בסך-הכל הן גוף עסקי.
אורי מקלב: אני משאיר את השאלה של חבר הכנסת מולה אצלכם, אתם תתייחסו לזה, זו דוגמה לעוד דברים שהעלינו, חוץ מהנושא הזה, בעבר ומעבר לזה, מה שאתה אמרת, אומרים משרד התקשורת, ברגע שהצרכן ידע, אז זה הסכם בינו לבין החברה.
אורי מקלב: אני מניח שבהסכם הראשוני כתוב שבמידה ותידרש להחליף באמצע מסלולים, יכול להיות שבתוך כל המלל, בתוך האותיות הקטנות, רשום כי תידרש לספוג, יכול להיות שנמצא, יכול להיות שלא נמצא.
שלמה מולה: אדוני היושב-ראש אני אומר לך, אני לא עורך-דין, אני משפטן, ואני אספר לך מה הסיפור של חוזים אחידים והאם אזרח בישראל קורא את החוזה הזה שהוא מקבל אותיות קטנות והוא מבין על מה הוא חותם, אז יש לי הרבה מה לומר בנושא הזה.
אורי מקלב: חבר הכנסת מולה, בדיוק על זה דיברנו שאנחנו נדרוש גם כן קיצור בתמצית של החוזים, של ההסכם.
אורי מקלב: אני מבין שחברת מירס סיימה להציג את העמדה?
אורי מקלב: אנחנו עוברים למשרד התקשורת.
נתי ביאליסטוק כהן: אני מתנצל שהגעתי באיחור, הייתי בוועדה אחרת.
נתי ביאליסטוק כהן: אני יועץ בכיר למנכ"ל משרד התקשורת.
נתי ביאליסטוק כהן: קודם כל, אני לא אתייחס, בבקשה מכך, לשום תלונה ספציפית, למרות שהמשרד מטפל במשך השנה במאות תלונות שמגיעות אליו מצד לקוחות, אנחנו משתדלים במשרד לראות דרך התלונות האלה את התמונה הכללית, הכוללת, ומהן להסיק איפה באמת יש כשלי שוק וצריך לעשות טיפול ברמה מערכתית ולכן אני באמת לא מכיר את התלונות ולא רוצה להתייחס אליהן, זה לא תלונות שטיפלנו בהן באופן ספציפי.
נתי ביאליסטוק כהן: שר התקשורת ומנכ"ל משרד התקשורת באמת שמו, כמעט כל פעולה שאנחנו עושים בתקופה שקדמה לדיון הזה וגם מכאן ואילך, נוגעת בין היתר גם לראייה הצרכנית של השר ואנחנו כגוף מקצועי, משתדלים מאוד ליישם אותה.
נתי ביאליסטוק כהן: חלק מהטענות שעלו פה, יכול להיות שהן קצת לא מובנות וחלק באמת עדיין צריכים טיפול.
נתי ביאליסטוק כהן: למשל, הנושא של הלכאורה קשירה של הלקוח אל החברה דרך עלות המכשיר, כשבנובמבר נכנס לתוקף תיקוני רישיונות שעניינם הוא ניתוק מוחלט של זיקה בין מכשיר לבין חבילת השירות, היום לקוח יכול להביא מכשיר מכל מקום שהוא, ולקבל, גם אם הוא לא רכש אותו בחברת סלולאר ספציפית, לקבל עליו את אותם זיכויים שניתנים בחשבון, על מכשיר דומה בחברה.
נתי ביאליסטוק כהן: זאת אומרת, בכל עת ובכל נקודה נתונה, לצורך העניין.
נתי ביאליסטוק כהן: הדבר הזה פשוט הפך את הקלות של ההתנתקות מחברה אחת במעבר לחברה אחרת לגדולה יותר.
נתי ביאליסטוק כהן: עובדתית, זה קורה.
נתי ביאליסטוק כהן: כשאנחנו מקבלים תלונה שיש איזה שהיא אי-הבנה בעניין של הפרשנות לצורך העניין של העניין הזה, מצד אחת החברות או מצד לקוחות, אנחנו מתערבים ומטפלים בזה.
נתי ביאליסטוק כהן: מה שכן, וכרגע אנחנו נמצאים בטיפול בזה מול משרד האוצר להשיג תקציב נוסף על-מנת לצאת בקמפיין ליידע גם את הציבור בזכויות האלה שלו, וכאן אנחנו אולי קצת חסרים עד עכשיו אבל אנחנו מקווים שאנחנו נוכל לתקן את זה באמצעות הבאת הדבר לתודעת הציבור בצורה טובה יותר.
נתי ביאליסטוק כהן: נושא נוסף שעלה ואני אומר שוב פעם, יש גם קצת הבדל בין לקוחות עסקיים ללקוחות פרטיים וצריך לציין שלפעמים לקוחות שהיו, זאת אומרת, באופן טבעי יכולים להיות לקוחות פרטיים, בחרו בגלל שקיבלו הטבות גדולות יותר וגבוהות יותר מחברות הסלולאר, להיחשב, כי הם יכולים, זאת אומרת, זה לא כי הם לא יכולים, כי הם יכולים, כלקוחות עסקיים, יש לזה גם משמעות אחר-כך כשהם באים לנסות ולהיות מטופלים על-ידם.
נתי ביאליסטוק כהן: אני חושב שהיו פה כמה דוגמאות, אבל שוב, אני לא רציתי להיכנס לדוגמה ספציפית.
נתי ביאליסטוק כהן: הנושא של הקשר הכמעט גורדי במקומות מסוימים בין חבילת הגלישה לבין מכשיר דור שלישי, זה נושא שנמצא כרגע על שולחננו, אנחנו נדון בו.
נתי ביאליסטוק כהן: חלק מהחברות אכן מחייבות במידה כזו או אחרת.
שלמה מולה: השר הבטיח שהוא זימן את החברות האלה שמחייבות.
נתי ביאליסטוק כהן: אנחנו עוסקים מדי יום בהכנות לשימועים כאלה ואחרים, הדברים האלה הם דברים מאוד מאוד מורכבים.
נתי ביאליסטוק כהן: אגב, לפעמים יש שימועים שהציבור, זאת אומרת בוא נאמר ככה, מול החברות הם ידועים ופתוחים, ולא כל אחד יודע עליהם, אתה מוזמן תמיד להיכנס לאתר משרד התקשורת.
נתי ביאליסטוק כהן: בכל זמן נתון יש כמה עשרות שימועים שנמצאים בטיפול כזה או אחר והם כולם, אגב, מפורסמים באתר המשרד.
נתי ביאליסטוק כהן: זאת אומרת, בשקיפות מלאה.
נתי ביאליסטוק כהן: תכף אני אגיע לשימוע הזה, אנחנו בוחנים אותו.
נתי ביאליסטוק כהן: יש כאן היבטים כלכליים משום שחלק מהחברות, זאת אומרת, אין כאן עניין של התניה מובנית אלא ההתניה היא התניה כלכלית משתמעת, משום שלפעמים, זאת אומרת, ההבדל בין מחירי המחירים לצורך העניין משפיע בהקשר הזה.
נתי ביאליסטוק כהן: הנושא של שירותי התוכן, ושוב פעם, זה נושא שאנחנו מאוד מאוד נמצאים בחשיבה לגבי איך להתמודד אתו.
נתי ביאליסטוק כהן: יש כאן לא רק את חברות הסלולאר, בתמונה, גם ספקי תוכן, יש יותר מדי להירשם לשירות הזה.
נתי ביאליסטוק כהן: זה לא שאנחנו מקילים ראש באחריות של חברות הסלולאר בהקשר הזה.
אורי מקלב: אתה מדבר על נוער?
אורי מקלב: על ילדים?
נתי ביאליסטוק כהן: אני מדבר גם על נוער, גם על ילדים.
נתי ביאליסטוק כהן: אני חושב שהאינטרנט והמחשב הביתי לא פחות זמין ממכשירי הקצה הסלולאריים.
אורי מקלב: שם הוא יודע, וכאן הוא חושב ולא מודע לבזה שבאס-אם-אס שהוא מחזיר, הוא בעצם מתחייב לדברים.
נתי ביאליסטוק כהן: בהחלט.
נתי ביאליסטוק כהן: אנחנו בהחלט רוצים להיכנס למהלך של זיהוי אמין יותר.
נתי ביאליסטוק כהן: כרגע, ממש בימים אלה, אולי אפילו היום או מחר, אנחנו נצא בשימוע בנוגע לחובה של זיהוי אמין יותר, לפחות לשירותים שעלולים להיות פוגעניים.
אורי מקלב: איך אתם מודעים, האם חברות הסלולאר עומדים במה שהם מחויבים, אתם עושים ביקורת?
אורי מקלב: יש לכם ביקורת שלכם?
אורי מקלב: אתם עומדים בקשר עם המועצות לצרכנות?
אורי מקלב: עם תושבים?
אורי מקלב: איך אתם מתנהלים?
אורי מקלב: זה רק צריך לבוא דרך ועדה?
אורי מקלב: איך אתם יודעים, כרגולאטור, איפה הבעיות, מה מעיק על אנשים, מול מה הם צריכים להתמודד?
אורי מקלב: אני אביא דוגמאות שאנחנו העלינו פה.
אורי מקלב: נושא של אנשים ששולחים מכתב רשום, מקבלים מענה טלפוני.
אורי מקלב: אנשים שמצאו את עצמם בהצעה לשדרג את המכשיר או לשיפור ניכר, שיפור בשירות, ואז הם מוצאים את עצמם פתאום בהסכמה שהתחייבתם לאיזו עסקה.
אורי מקלב: אנחנו צריכים לעבוד רק על-ידי מועצות לצרכנות?
אורי מקלב: איך המשרד עצמו הוא זה שגם מפקח ובונה את הדברים האלה?
אורי מקלב: הנושא של עסקה, חתימה דיגיטאלית, איפה העמדה שלכם בעניין הזה?
אורי מקלב: דיברנו על מה קורה באירוע של גניבת מכשיר, שאנשים מוצאים את עצמם מול חשבונות של אלפי שקלים.
אורי מקלב: יש לנו מכתב שהבאנו כאן כדוגמה, אדם שמודיע לנו, פנה אלינו, המכתב הזה, אביא כדוגמה, פנה אלינו מר שלמה גוננטל, מנהל הלשכה לפניות הציבור של דגל התורה, שהוא מביא דוגמה של אזרח שבתקופת חג הסוכות הם לא השתמשו, האבא לא השתמש בגלל שהוא לא עבד, במכשיר שלו, ולאחר החג הם לא מצאו את המכשיר, אז קנו מכשיר חדש.
אורי מקלב: אחרי החג הגיע אליהם חשבון אחד כולל.
אורי מקלב: החשבון שהגיע היה על-סך 7,433 ש"ח.
אורי מקלב: הם היו צריכים לשלם, וזה היה בגלל, קודם כל, היה בתוכו קנס שבת, וגם דיברו שם לרשות הפלסטינאית, כנראה בגניבה.
אורי מקלב: יש חריגה כזאת בתשלום, אנחנו יודעים היום שיש, אנחנו דורשים את זה במים.
אורי מקלב: אנחנו דורשים את זה בעוד חברות, שיש שינוי בצריכה, מודיעים התראה לאנשים.
אורי מקלב: זה חלק שהרגולאטור כן יכול לעשות.
אורי מקלב: שאתה מחייב.
אורי מקלב: ברגע שאזרח, נניח לא בחוץ לארץ, קודם כל בארץ, אם יש לו חריגה פתאומית, לדוגמה 50%, או 100%, כאן מדברים בחריגה של אלפי אחוזים, שאף אחד לא מתריע בפניו והוא גם לא מודע לזה.
אורי מקלב: ועוד דברים כאלה שאנחנו דיברנו, איפה אתם רואים את עצמכם?
נתי ביאליסטוק כהן: אני אמשיך.
נתי ביאליסטוק כהן: קודם כל, אני אומר לך, אתה שאלת איך אנחנו יודעים על הכשלים ועל הדברים האלה, אז אני פתחתי בראשית דבריי ואמרתי שהתלונות שאנחנו מקבלים הם אחד הכלים החשובים מבחינתנו בהיבט המודיעיני כדי לדעת באמת מה כואב לאזרח, מה כואב לציבור לצורך העניין ואיך לטפל באמת, למרות שאנחנו מטפלים בכל תלונה ספציפית, גם איך לראות את זה מבחינה רוחבית ולתת לזה מענה בהיבט הרגולאטורי, לצורך העניין.
נתי ביאליסטוק כהן: מעבר לזה, יש במשרד התקשורת יחידת פיקוח ואכיפה.
נתי ביאליסטוק כהן: הייתי שמח שהיו לה כלים יותר משמעותיים גם כלי אכיפה וגם כלי עבודה, משום שאנחנו גם מצומצמים בכוח-אדם וגם מצומצמים במשאבים.
שלמה מולה: מה הבעיה שלכם בעניין הזה, מה מונע מכם לבוא לכנסת או למשרד האוצר?
נתי ביאליסטוק כהן: אנחנו מנהלים על כך דיונים עם משרד האוצר, אני חושב שזה לא המקום בהקשר הזה של המשאבים.
נתי ביאליסטוק כהן: אני רק רוצה לומר, זה באמת לא הנושא הזה, אבל בנוגע לכלים, נקרא לזה, העונשיים, שיש לנו, אנחנו כרגע משפרים את היכולת שלנו להטיל, מנסים, כלומר אנחנו כרגע במהלכים מול משרד המשפטים, לתקן תקנות בהקשר הזה, על-מנת להיטיב את הכלים שלנו, להטיל עיצומים כספיים במידה קצת יותר ראויה ומידתית לחברות התקשורת בכלל, זה לא רק חברות הסלולאר, על-מנת שהשיניים שלנו לצורך העניין תהיינה חדות יותר, אם לומר את זה.
נתי ביאליסטוק כהן: זה בהקשר הזה.
אורי מקלב: אנחנו לקראת סיכום.
נתי ביאליסטוק כהן: ברשותך, עוד כמה נושאים שעלו והוצג שהם מאוד כואבים לכם, אני מקווה שעד סוף החודש או לכל היותר עד אמצע החודש הבא, אנחנו נצא בשימוע יחסית מאוד מאוד נרחב בנוגע לתיקונים צרכניים ברישיונות של חברות הסלולאר ספציפית.
נתי ביאליסטוק כהן: בין היתר, אותו כלי שדיברתם עליו של יידוע הלקוח בתמצית ולא באמצעות כל החוזה הגדול, באמת על מה הוא מתחייב ומה מגיע לו ומה זכויותיו, ועוד כל מיני הבהרות וכלים על איך צריך להתנהל המגע והקשר עם הלקוח, מול חברות הסלולאר, בהיבט של קשירת העסקה ויידוע מלא של התנאים שעליהם הוא מתחייב ואת הזכויות שמגיעות לו בגינם.
נתי ביאליסטוק כהן: אני אומר שוב פעם, אני נזהר בלשוני, מכיוון שאנחנו עומדים לצאת בנושא הזה בהיבט, בשימוע, תהיה אינטראקציה עם הציבור ועם חברות הסלולאר לצורך העניין ובסופו של דבר יתקבלו החלטות שהמשמעות שלהן יהיה תיקון צרכני ברישיונות החברות וככל שאני יודע, העניין הזה חשוב באופן אישי כמעט גם לשר, והוא דורש מאתנו לקדם את זה בצורה מאוד מאוד מהירה ומשמעותית.
אורי מקלב: זה אווירה אופטימית בסיום הדברים שלך.
אורי מקלב: גלשנו יותר מהזמן שהקצבנו לדיון, אבל הנושא הוא רחב מאוד.
אורי מקלב: כפי שאמרנו בתחילת דברינו, הצריכה הסלולארית בארץ היא באמת מעל למה שחשבנו, ההיקפים של המנויים ובתשלומים שיש ובעלות שיש לכל משפחה בעניין הזה, צריך להעמיד אותנו כדבר בראש סדר היום, כפי שאמרתי בהתחלה, שהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, הצריכה הכי גדולה במשק הבית היום זה הנושא של תשלומי סלולארי וזה מחייב אותנו – אנחנו כמבקרים, אנחנו כמחוקקים, אנחנו כרגולאטורים, להיכנס לעניין הזה הרבה יותר חזק ואני רוצה באמת להודות לחברי הכנסת שמלווים אותי בעניין הזה, חברי הוועדה, שזה לא רק נגמר היום בדיון כאן, זה צריך להיות שלב לפני זה, לפני הדיון בוועדה יש פעילות שעוסקת בזה, לאחר מכן, אנחנו גם לא מתכוונים להזניח את זה, אנחנו גם נעשה ישיבות מעקב בעניין הזה.
אורי מקלב: אנחנו מרגישים שליחות בנושא הזה, על אף שזה כאילו לטפל בדברים קטנים עם פנייה כזאת, כל אחד, כל פנייה כזאת, גם פנייה של 700 שקל, קל וחומר זה 2,000 שקל ועוד יותר קל וחומר כשזה מגיע ל- 17,000 ואנחנו ראינו שאין סוף לסכומים שיכולים להיגבות מאנשים.
אורי מקלב: אנחנו חושבים שזו חובתנו להמשיך לטפל בזה.
אורי מקלב: בכל אופן, כשלב עד הדיון השני שאנחנו נעשה, קודם כל אני פונה אליכם, לכל החברות הסלולאריות, לשיתוף פעולה, יחד עם משרד התקשורת ולענות בכתב על מה שעלה פה.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לקבל את התגובה שלכם בכתב, על מגוון נושאים.
אורי מקלב: אני גם אומר שיש כמה נקודות שאני רשמתי לעצמי, יש חלק שלא רשמתי לעצמי אבל זה לא ממעיט בערכן, מכיוון שאולי לא הייתי.
אורי מקלב: אנחנו מבקשים שכל מה שדיברנו פה, כמובן שיגיע למנהלי החברות, מכיוון שאנחנו הרי נתייחס לזה כפי שאנחנו מדברים עכשיו עם מנהלי החברות ולא רק עם הנציגים.
אורי מקלב: ברור, אנחנו אומרים שכסמכות, שלחו אתכם לוועדות בכנסת, הפירוש הוא שאתם הסמכותיים מבחינת החברות לכל דבר שאנחנו העלינו פה.
אורי מקלב: יש נושאים שאני רואה, זה כל שירות התכנים שזה צריך בטיפול מיידי בהתחייבויות שילדים מתחייבים בשירותי התוכן.
אורי מקלב: אנחנו רואים את הנושא הזה של הפער הגדול בין הבטחות בעל-פה למימוש בפועל שיש פער גדול מאוד.
אורי מקלב: אתם צריכים לבוא עם הצעה איך אתם מתגברים על זה.
אורי מקלב: אני חושב שכל סוכן שבא, בין אם הוא עסקי ובין אם לא עסקי, הוא בסופו של דבר צריך לתת תסקיר קטן על מה שהוא הבטיח בכתב ידו גם כן, לא אני אשלח לך, ואחרי זה המשלוח וההתחייבות הוא מחתים אותו, אלא במעמד הזה צריך שאותו סוכן מחויב, אני אומר את זה גם למשרד התקשורת, לתת איזה תקציר על נקודות מרכזיות בהסכם ביניהם.
אורי מקלב: יש כאן אי-הודעה על סיום תקופת המבצע, רישום מוטעה של חשבוניות.
אורי מקלב: דיברנו על הוספת שירות בתשלומים לחשבון ללא הסכמה.
אורי מקלב: והשיטה, מה שאמרנו, שיטת 'מצליח', אנחנו מוסיפים.
אורי מקלב: אם זה הצליח – זה הצליח, לא הצליח – אנחנו משנים את זה.
אורי מקלב: אי-מתן חוזים מפורטים, והעתק ותקציר, כפי שאמרנו.
אורי מקלב: החתימה הדיגיטאלית ודאי צריכה לקבל, בנושא מורכב כזה, צריכה לקבל איזה פידבק, לכל הפחות ביטוי.
אורי מקלב: החיובים המופרזים לשימוש בחוץ לארץ, רבות התלונות שמגיעות לידינו ורק עכשיו אני רוצה להגיד לכם, תוך כדי דיון הגיעו עשרות פניות מאנשים שמוסיפים, אנחנו לא הקראנו וחלק עוד נמצא שם.
אורי מקלב: אנשים שבאים ופונים – אנחנו לא התקשרו אלינו ואנחנו לא התקשרנו, זה לא מספרים שלנו, וכנראה הנושא של שימוש בטלפון בחוץ לארץ מאוד פרוץ וזה מגיע למאות שקלים ואף יותר מכך.
אורי מקלב: דיברנו על נושא גניבת המכשירים והחשבונות הגדולים.
אורי מקלב: אני חושב שצריך להיות מנגנון והבאנו את הדוגמה של חיוב שבת, אם יש מסלולים שמחייבים אותך באופן מיוחד ואנחנו הרי יודעים שזה מכיוון שהוא הודיע על גניבה והודיע למשטרה, צריך להיות איזה מנגנון שלכם שבא לקראת וזה ופותר את הבעיה ולא להישאר מקובעים בחיובים.
אורי מקלב: הנושא של מחיר מחירון, כפי שאתה העלית אותו, שהוא גם נושא חשוב.
אורי מקלב: לענות בכתב.
אורי מקלב: פונים אנשים, שולחים מכתבים רשומים לחברה, ועונים להם בטלפון.
אורי מקלב: מקבלים מכתב רשום, אני אומר למשרד התקשורת – יש חובה, במיוחד אם זה מכתב רשום, לענות גם כן בכתב ולא שכל ההתנהלות היא בעל-פה ולאחר מכן יש ויכוחים מה היו הסיכומים.
אורי מקלב: אנחנו לא רוצים להגיע לנושא של חקיקה, אנחנו מנסים בנושא הזה להגיע יחד עם הרגולאטור, יחד אתנו, יחד אתכם, לסיכומים ועם המועצות לצרכנות למיניהן שעושות עבודה קשה בעניין והתושבים שמלווים אותנו כרגיל גם כן ואנשים אחרים שכתבו אלינו.
אורי מקלב: אנחנו נעשה בעוד תקופה לא ארוכה, במושב הקיץ, עוד ישיבת מעקב.