GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טל נד”ב: שולח לו מכתב התראה.
טל נד”ב: אין מצב שהלקוח לא יודע על החוב אלא אם כן קרתה תקלה, זה יכול לקרות.
אורי מקלב: אני שואל את עודדה האם יש זכות לבנק ברגע שהיה לו איזה דין ודברים משפטי עם לקוח לעשות עליו איזשהו סימון שיש לו משמעות לגבי ההתנהלות שלו מול הבנק?
עודדה פרץ: הוא מנהל את העסקים שלו.
עודדה פרץ: בואו לא נדבר רגע על בנקים.
עודדה פרץ: תחשבו כל עסק שמנהל את העסקים שלו עם הלקוחות.
עודדה פרץ: הוא עושה לעצמו את הסימונים.
עודדה פרץ: אם בסופסל יחזור לי צ'ק אז הם יסמנו לעצמם לא לקבל ממני יותר צ'קים.
עודדה פרץ: מותר להם.
עודדה פרץ: הם צריכים לשלוח לי מכתב, תדע לך שבגלל שחזר לך צ'ק אז עכשיו אנחנו לא רוצים שתשלם לנו יותר בצ'קים.
אחיעד שחורי: ואם הלקוח זכה בבית משפט בפסק דין נגד הברק, אז מרגע זה הוא לא יכול לעבוד עם הבנק הספציפי?
אחיעד שחורי: הרי אין לנו יותר מדי בנקים.
אחיעד שחורי: כולם יודעים שבנקים זה גוף ציבורי.
יוסף אריה: הבנקים לפי חוק הבנקאות אינם מחויבים לתת אשראי והשיקולים כיצד לתת את אותו אשראי ללקוח נקבעים לפי שיקולים עסקיים של הבנק.
גדעון עזרא: מה שעולה כאן שכל הדברים שמועלים פה הם הזויים לחלוטין ואין שום קשר בינם לבין המציאות.
גדעון עזרא: אומר לך אדם, אני ביקשתי מידע, לא קיבלתי.
גדעון עזרא: אתם אומרים אין דבר כזה.
יוסף אריה: אנחנו יוצאים פה ממקרה מאוד פרטי.
עודדה פרץ: אי אפשר לשמוע רק צד אחד.
עודדה פרץ: מכיוון שלא קיבלנו את הפרטים על המקרה הספציפי של מר יוחננוף אף אחד לא התכונן להגיב על המקרה הזה.
עודדה פרץ: באופן כללי אנחנו נותנים לכם תשובות.
עודדה פרץ: אתם חוזרים לזה שהוא במשך 20 שנה ביקש את המידע ולא קיבל.
עודדה פרץ: אנחנו לא יודעים.
עודדה פרץ: המתלונן אמר שבנק ישראל לא ענה לו.
עודדה פרץ: בנק ישראל כן ענה לו.
עודדה פרץ: יש מספר תשובות.
עודדה פרץ: בתשובה שענינו לו אני רואה שכתוב שם שבנק הפועלים הגיש נגדו תביעה.
עודדה פרץ: זה נכון שבנק הפועלים הגיש נגדך תביעה?
עודדה פרץ: יכול להיות שיש פה רקע שהוא מציג כאילו שהוא אין לו שום סיכון עסקי.
עודדה פרץ: הוא מעולם לא לקח אשראי.
עודדה פרץ: יכול להיות שהעובדות הן שונות.
יוסף אריה: אדוני זו בדיוק הבעיה.
יוסף אריה: הלקוח נמצא כאן, ספק מסכים לדון בעניינו ואני צריך לענות תשובות על מקרה שספק אם הוא נכון.
אורי מקלב: חבר הכנסת עזרא הפנה אליכם 10 שאלות.
עודדה פרץ: רוב התשובות הן של משרד המשפטים.
אורי מקלב: האם החוק הזה שאסור להחזיק מידע יותר מ-7 שנים חל רק לגבי נתוני האשראי?
עודה פרץ: זה לפי חוק שירות נתוני אשראי.
עודה פרץ: נהפוך הוא, למשל בעניין של מוגבלים.
עודה פרץ: מותר לבנק לשמור מידע 3 שנים אבל יש הנחייה של רשמת מאגרי מידע שהבנק שהגביל את הלקוח, במפורש נאמר לבנק, אם אתה הבנק הגבלת את הלקוח אין עליך את המגבלה של ה-3 שנים.
עודה פרץ: אתה יכול לשמור את זה לנצח.
עודה פרץ: כי אתה הגבלת אותו.
עודה פרץ: אתה זה שצברת את המידע.
שלומית אבינח: האם מותר לבנק להעביר מידע על הלקוח לבנק אחר?
עודדה פרץ: רק לבנק ישראל מותר להעביר מידע.
אורי מקלב: רק רגע, מוגבלים או לא מוג בלים, צריך לדעת לגבי מה?
עודדה פרץ: מוגבלים בגלל צ'ק ללא כיסוי.
אורי מקלב: החוק מוגבלים בגלל צ'קים ללא כיסוי זה עובר את בנק ישראל ובנק ישראל מעביר את זה לכול ה בנקים.
עודדה פרץ: מזה אתה למד שגם בנושאים אחרים כאשר הבנק אוסף את המידע העסקי בעצמו, הוא זה שבשביל לגבות את החוב מהלקוח היה צריך להגיש נגדו תביעה.
עודדה פרץ: אז אסור לו לשמור את המידע הזה?
גדעון עזרא: צריך להסתכל מה המ.מ.מ.
גדעון עזרא: אומרים.
עודדה פרץ: אז גם את החומר הזה לא קיבלנו.
עודדה פרץ: אני לא מכירה שום גוף אחר שיש לו חובה להודיע ללקוחות שלו שיש איזו כוכבית עליהם.
עודדה פרץ: הבנקים לא שונים.
אורי מקלב: עכשיו אני רוצה לשאול את משרד המשפטים.
אורי מקלב: מה הביקורת לגבי איסוף מידע ושמירתו על ידי הבנקים.
אורי מקלב: האם יש לבנק ישראל או למשרד המשפטים בקרה על כך?
עודדה פרץ: יש לנו אגף ביקורת ופיקוח על הבנקים .
עודדה פרץ: יש שם יחידת טכנולוגית מידע שהם עושים ביקורות בנושא טכנולוגיית מידע.
עודדה פרץ: חוק הגנת הפרטיות כמו שעורכת דין דבש אמרה חל על בנקים.
עודדה פרץ: מעבר לזה יש הוראה מאוד מפורטת שמדברת אל אבטחת מידע בבנקים.
עודדה פרץ: לא קיימת בעיה.
עודדה פרץ: במקה הספציפי לא היה מעבר מידע בין בנקאים.
עודדה פרץ: כל בנק שהיה לו מידע אחר לגמרי אסף את המידע באופן עצמאי.
אורי מקלב: ישנה תחושה, ישנו דימוי כזה בציבור שאפשר להשיג מידע על לקוח בקלות יחסית.
עודה פרץ: אין דימוי כזה.
עודה פרץ: אני לא מסכימה עם זה.
אורי מקלב: כל מורשה חתימה יכול להיכנס לכל חשבון של כל לקוח בבנק.
עודה פרץ: זה גם לא נכון.
עודה פרץ: ההוראה קובעת שכל בנק יקבע מי מורשה לגשת לכל מידע.
עודה פרץ: זה לא פרוץ כמו שאתם מתארים את זה.
עודה פרץ: ישנו סעיף מיוחד בהוראה שלנו.
עודה פרץ: זה סעיף 12 שהכותרת שלו היא בקרת גישה.
עודה פרץ: אז כתוב, "תאגיד בנקאי יבצע זיהוי אישי חד ערכי של כל גורם בעל גישה למערכת מידע, להלן מורשה גישה, כתנאי מוקדם למתן גישה".
אחיעד שחורי: יש גם את סעיף 6 ב' להוראה.
אחיעד שחורי: יש תיעוד לוגים של כניסות ופעולות שמתבצעות בבנק.
אחיעד שחורי: כל פעולה נרשמת.
עודדה פרץ: הנה, סעיף 6 ב': "תאגיד בנקאי יקיים נתיב ביקורת שיתבסס על רישום של עצם הגישה ושל פעולות המבוצעות במערכות המידע אשר יכלול בין היתר זיהוי מורשה הגישה, המקום, הזמן וכן פרטים על נשוא הגישה".
עודדה פרץ: זה בדיוק מה ששאלת.
אורי מקלב: אני רוצה לשמוע את עורך דין נדב בקשר לנושא הזה.
טל נד”ב: קודם כל כפי שכבר אמרו כל כניסה למחשב נרשמת בצורה ממוכנת.
טל נד”ב: שוב, לבנק יש אינטרס יותר מאשר ללקוח לעקוב אחרי הרישומים האלה שלא כל אחד ייכנס.
טל נד”ב: הבנק לא מעוניין שפקיד כוח אדם שיושב בקומה 8 בבנק ייכנס לחשבון של לקוח.
טל נד”ב: זה אינטרס של הבנק.
טל נד”ב: לכן יש, ראשית מעקב אחרי כל כניסה.
טל נד”ב: יותר מזה, כל בנק קובע לעצמו לפי המדיניות שלו מי יכול לגשת לאיזה מידע.
רבקה דבש: יש מערכות ניטור בקרה בבנקים שמחויבים גם מכוח התקנה שהן נותנות התראות אוטומטיות.
רבקה דבש: אם לדוגמה ב-2 בלילה נעשית פעולה חריגה התראה אמורה לקפוץ אצל הבנק.
רבקה דבש: זה לא רק שימור הלוגים זה גם ניטור שלהם והודעה למי שאמון על אבטחת המידע שיש פעולות חריגות.
רבקה דבש: אז חשוב להגיד שזה לא רק הרישום.
גדעון עזרא: אני מאוד מבקש.
גדעון עזרא: אני לא הייתי מעלה את הנושא הזה אם לא הייתי שומע בפרוטרוט את התלונה של בני יוחננוף.
גדעון עזרא: יכול להיות שהדברים נכונים, יכול להיות שהם לא נכונים.
גדעון עזרא: אתם לא יכולתם לדעת את מה שיעלה פה בדיון.
גדעון עזרא: לי ברורים כמה דברים.
גדעון עזרא: קודם כל לגבי הפיקוח של משרד המשפטים, המ.מ.מ.
גדעון עזרא: העירו את תשומת ליבנו לכמה נקודות.
גדעון עזרא: הדבר השני, על מנת לבדוק את הדברים אני מבקש שהנושא של מר יוחננוף מול הבנקים, כל בנק בנפרד, יתברר ויוצא בסופו של דבר מכתב ליושב ראש הוועדה לפניות הציבור ולבוא ולהגיד, הסתבר שדבריו הם עורבא פרח או לא.
גדעון עזרא: אם זה מקובל עליכם.
אורי מקלב: אנחנו נראה בהמשך אם נקיים עוד דיון בנושא או שנסתפק בתגובה של הבנקים.
אורי מקלב: לפני שאני אסכם את הדברים הייתי מבקש מהמ.מ.מ.
אורי מקלב: שרה צוובנר לומר משהו בנידון, אם יש לך מה להוסיף?
שרה צוובנר: כן להציף שתי שאלות מרכזיות, גם לגבי הסנקציות, אם אי פעם נעזרו בסנקציות.
שרה צוובנר: כי אני יודעת שכן היות תלונות על דליפות מידע.
שרה צוובנר: מה נעשה?
שרה צוובנר: והשאלה השנייה זה לגבי בקרות יזומות של מי מגופים, אם זה הבנקים, אם זה משרד המשפטים, אם זה המפקח על הבנקים, מי ממש בודק?
עודדה פרץ: יש ביקורת.
עודדה פרץ: זה מה שהסברתי.
עודדה פרץ: יש יחידת ביקורת שזה התחום שלה.
שרה צוובנר: יש בדוח של משרד המשפטים משנה שעברה איזו תלונה שנבדקה בבנק לאומי לגבי שימוש במידע למטרות שיווקיות.
שרה צוובנר: נכון?
רבקה דבש: זה לא היה למטרות שיווקיות.
רבקה דבש: זה היה אגב הפעילות להפרדה בין קופות הגמל לבנקים בעקבות רפורמת בכר שבו אחרי דין ודברים ארוך בין רשם מאגרי מידע לבין הבנקים הוכרע שהבנקים רשאים להכניס מידע רק לצורכי תפעול.
רבקה דבש: התברר שבנק לאומי לא הקפיד על ההנחיות.
רבקה דבש: בעקבות זאת שונו הנהלים.
רבקה דבש: אנחנו לא טיפלנו באף תלונה של דליפת מידע כמו שאתם מתארים מהבנקים החוצה.
רבקה דבש: יש תלונות בנושאי שירותי דיוור ישיר באמצעות הבנקים ועל הוראות שמקוימות או לא מקוימות, על זכות העיון.
רבקה דבש: אפשר להתקשר איתנו דרך אתר האינטרנט, אנחנו מקיימים פורומים וימי עיון, חלקם פתוחים לכלל הציבור.
רבקה דבש: רשם מאגרי מידע קיים משנת 1986.
רבקה דבש: הרשות משפט טכנולוגי קיימת משנת 2006.
אורי טל: רבותיי, הפניה הפעם היא בנושא גביית כספים בגנים לאומיים.
אורי טל: כידוע היום יותר ויותר אתרים גובים כסף בכניסה.
אורי טל: היום יש יותר ויותר קבוצות אוכלוסיה שקשה להם לשלם באתרים מכיוון שאין תעריפים מיוחדים עבורם.
אורי טל: זה יכול להיות נכים, קשישים, עולים.
אורי טל: זה יכול להיות קייטנות או ארגוני נוער.
אורי טל: אלה צריכים לקבל הנחה.
אורי טל: זה צריך להיות בנוי בתוך התעריפים.
אורי טל: ובכלל בסך הכול התעריף הוא לא זול.
אורי טל: אני אבקש מחבר הכנסת שלמה מולה להציג את הנושא ואחר כך אנחנו נשמע אתכם.
שלמה מולה: האמת, אין לי הרבה מה להוסיף.
שלמה מולה: אני רוצה להודות לך שנענית לבקשתנו לקיים את הדיון.
שלמה מולה: נקודת המוצא שלנו היא מצד אחד לא לפגוע באותם אתרים שבהם הציבור מבקר, שאותם מקומות יישמרו ויטופלו כראוי.
שלמה מולה: אחזקתם עולה כסף.
שלמה מולה: איננו מצפים שאותם אתם ירשו את הכניסה בחינם.
שלמה מולה: זאת לא הסוגיה.
שלמה מולה: אני אנסח את הסוגיה כך.
שלמה מולה: ראשית, מה קורה לגבי אחידות הגביה ?
שלמה מולה: האם יש שוני בין אתר לאתר?
שלמה מולה: האם יש אתרים אליהם נכנסים בחינם?
שלמה מולה: לפי איזה תקנות ומי מתקן את התקנות.
שלמה מולה: זה דבר אחר.
שלמה מולה: דבר שני, שאלת החופים.
שלמה מולה: גביה בחופים היא מאוד בעייתית.
שלמה מולה: הדבר השלישי מה קורה לגבי אוכלוסיות מוחלשות כפי שהיושב ראש ציין בתחילה.
שלמה מולה: לכן בלי רעשים וצלצולים רצינו לכנס את כל הגורמים הנוגעים בדבר.
שלמה מולה: אם מכאן נצטרך לאיזו יוזמת חקיקה או לבקש ממשרדי הממשלה לעשות תיקונים הרי שנעשה זאת.
שלמה מולה: אני קיבלתי פניה שקשורה דווקא לחוף ינאי.
שלמה מולה: אם יש מישהו שיכול לתת איזשהו מיקוד לגבי חוף ינאי אני אודה לו.
שלמה מולה: אני שמח שגם פיני קבלו נמצא כאן.
שלמה מולה: הוא יוכל לתת את הזווית של השלטון המקומי.
שלמה מולה: ביקשנו ממרכז המחקר והמדע של הכנסת להכין לנו סקירה על ההגבלים וההפרשים ובכלל על הסוגיה הזאת.
אורי טל: הכנתי רקע כדי שיהווה בסיס לדיון.
אורי טל: המטרה היא כמו שאמר חבר הכנסת מולה לאפשר הנחה.
אורי טל: יש 5 חופים בארץ מתוכם 3 חופים עיקריים שמנוהלים על ידי רשות הטבע והגנים.
אורי טל: המחירים של כלל האתרים של הרשות הטבע והגנים נקבעו בחקיקת משנה.
אורי טל: כלומר בתקנות גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים וכולי, אגרות כניסה לגנים ולשמורות.
אורי טל: מי שקבע אותן זה השר להגנת הסביבה.
אורי טל: אם רוצים לדעת על התקנות צריך בעצם להפנות את השאלה אליו ואל המשרד להגנת הסביבה.
אורי טל: בחוף בית ינאי הכניסה רגלית שם היא חינם והגביה נעשית למי שיש לו רכב.
אורי טל: יש הבדל.
אורי טל: כתוב: שבתות, חגים, ימי חול, רכב, אוטובוס, מיניבוס וכולי.
אורי טל: רשות הטבע והגנים מאפשרת לנכים שמציגים תג נכה להיכנס חינם לחניון.
אורי טל: גם אם נהג הרכב מראה תג נכה והוא מוריד אנשים שם זה חינם.
אורי טל: אני מדגיש את זה כי זה לא בדיוק דמי חניה אלא כניסה עם הרכב.
אורי טל: לגבי האנשים האחרים עם מוגבלויות, זאת אומרת נכים אחרים שאין להם תג חניה לנכה אז אין להם הנחה או פטור.
אורי טל: ביטוח לאומי שולח את תג הנכה.
אורי טל: מדובר על 87 אלף איש שיש להם תג חניה לנכה.
אורי טל: לגבי כניסות לאתרים, בתוספת של התקנות כתוב שנכה צה"ל והמלווה שלו יקבלו הנחה של 50%, נרדפי הנאצים גם כן מקבלים הנחה.
אורי טל: לא כתוב בתקנות לגבי תג חניה לנכה.
אורי טל: זה מכוח חוק אחר שזה חוק חניה לנכים.
אורי טל: לטענת כמה אנשים עם מוגבלות רשות הטבע והגנים צריכה להרשות להם חניה חינם או להיכנס חינם עם רכב לחוף בית ינאי בגלל סעיף 4 ב' שלא מתייחס רק לנכים אלא אומר: "אדם עם מוגבלות".
אורי טל: יש מחלוקת בעניין הזה.
אורי טל: עוזר לנציב תלונות הציבור במשרד המבקר המדינה אמר לי שהוא קיבל הרבה מכתבים ונציב תלונות הציבור צריך להחליט עד סוף דצמבר 2009 לגבי אם זה מוצדק או לא.
אורי טל: אני רציתי לראות את התמונה הכוללת ועשיתי השוואה לרשויות המקומיות.
אורי טל: יש בארץ 140 חופים מוכרזים.
אורי טל: מתוכם 90 הם בחוף הים התיכון.
אורי טל: מי שמנהל אותם זה הרשויות המקומיות.
אורי טל: יש את חוף ינאי, שם יש 3 חופים מוכרזים של רשות הטבע והגנים.
אורי טל: התמונה הכוללת שרשות מקומית יש לה חוף מוכרז צריכה לספק שירותים בסיסיים: הצלה, מים, ניקיון ושירותים.
אורי טל: אסור להם לגבות דמי כניסה אלא אם כן הם קיבלו אישור מיוחד על ידי שר הפנים וזה אחרת ממה שקבוע בחוק – הסדרת חופי רחצה.
אורי טל: היום רק 7 רשויות מקומיות קיבלו אישור לגבות ב-9 חופים שבתחומן.
אורי טל: זה בגלל שיש להם חוף אחד בחינם לציבור.
אורי טל: המחיר הוא 10 שקלים.
אורי טל: מה שבעיקר לוקחים זה דמי חניה.
אורי טל: חוזר מנכ"ל הפנים לרשויות אמר יש להם חניה באופן סביר מותר להם לגבות דמי חניה.
אורי טל: לא כתוב בחוזר מנכ"ל משרד הפנים ולא בחוק הסדרת מקומות רחצה של רשויות מקומיות שום מילה על מוגבלים או נכים.
אורי טל: אבל צריך לקחת את זה בפרופורציה.
אורי טל: אבל אם אתם חברי הכנסת חושבים שראוי לתת הנחה לנכים אז זה התמקדות ברשות הטבע והגנים.
אורי טל: יש הנחה לילדים על גיל 13, הם נכנסים בחינם.
אורי טל: ומגיל 13 עד 17 עד 10 שקלים.
שרה שלום: ברמת התקנות לא.
שרה שלום: בתקנות גנים לאומיים יש פטור מלא.
הגר אוחיון: אני לא אומרת שאין בחוק פטור.
הגר אוחיון: אני אומרת שבשטח יש רשויות לאומיות שגובות.
אורי טל: יש את החוק, את העיקרון, את הכללים, ואפשר למצוא גם בכינרת חופים לרחצה בחינם.
אורי טל: בכינרת זה עגום יותר.
אורי טל: לוקחים ממך 30 שקל לכניסה לרכב, אולי אפילו יותר.
אורי טל: אתה לא יכול להגיע ברגל מכיוון שהמרחק בין החוף לבין הכביש הוא גדול.
אורי טל: איך שונה חוף בית ינאי משאר החופים?
אורי טל: בגלל שזה גם שמורת טבע?
שרה שלום: זה גן לאומי, לא שמורת טבע.
שרה שלום: בזה החוף הזה שונה משאר החופים.
אורי טל: אז איפה הבעיה בחוף בית ינאי?
אורי טל: אנשים לא רוצים רק להתרחץ, הם רוצים לטייל, מבקשים מהם דמי כניסה?
שרה שלום: לא.
שרה שלום: בית ינאי הוא חוף שרק לוקחים דמי חניה.
שרה שלום: אגרת הכניסה מתבטאת בחניית הרכב.
שרה שלום: מי שבא ברגל החוף הזה פתוח בפניו.
שרה שלום: המרחק מבית ינאי לחוף הוא 500 מטר.
שרה שלום: חניון "אם הדרך" נמצא 500 מטר משם.
שרה שלום: הוא החניון הקרוב ביותר.
שרה שלום: יש שם גם מרכז מסחרי.
שרה שלום: אנחנו אומרים דבר כזה.
שרה שלום: אנחנו חיים לפי החוק.
שרה שלום: חוק גנים לאומיים ושמורות טבע זה החוק שמסמיך את השר לקבוע תקנות לעניין גביית אגרות, וזאת בהתייעצות עם שר האוצר.
שרה שלום: התעריפים הם כאלה שרצים כבר הרבה מאוד שנים.
שרה שלום: הם מתעדכנים מדי פעם.
שרה שלום: הכנסת חוקקה והיא גם יכולה לשנות את החוק הזה.
שרה שלום: רשות הטבע והגנים מנהלת היום 25% מקרקעות המדינה שהוכרזו או שיועדו להיות שמורות טבע וגנים לאומים בכל הארץ.
שרה שלום: היא גובה אגרות כניסה בחלק יחסי מאוד קטן כגון במקום שהיא משקיעה הרבה כסף לפתח, להסדיר את המקום לכניסת מבקרים, להסדיר אמצעי ביטחון, להסדיר אמצעי בטיחות, להסדיר שימוש בשירותים, להסדיר את הדרכים, את הגישה של הנכים, את כל הדברים האלה.
שרה שלום: אנחנו מדברים על סדר גודל של 60 אתרים.
שרה שלום: הרשות לא קמה יום בהיר אחד והחליטה שהיא עושקת את אזרחי מדינת ישראל.
שרה שלום: ברור לגמרי שהמבנה שלה כרשות סטטוטורית שמנהלת סדר גודל כזה של מקרקעין בארץ הוא נכבד.
אורי טל: העניין הוא כזה שהאוכלוסיות היותר מוחלשות זקוקות לגנים ולאתרים כחלק מהריפוי שלהם אפילו.
אורי טל: זה לא רק בילוי.
אורי טל: זה עוזר לקיום שלהם.
אורי טל: זה יכול להיות עולים שרוצים להכיר את הארץ ומכמניה.
אורי טל: מדברים גם על נכים שרוצים לשאוף רוח ולהתבשם באתרים הללו.
שלמה מולה: השאלה היא כזאת: האם רשות הטבע והגנים בהתקינה את התקנות מבדילה בין האוכלוסיות לעניין המחיר שגובים בכניסה?
שרה שלום: אנחנו כרשות הטבע והגנים, אני מצהירה פה, היינו מוכנים לתת לכולם להיכנס בחינם לשמורות ולגנים אלא שזה בלתי אפשרי.
שרה שלום: אנחנו חיים מתקציב מדינה שמהווה 50% מתקציב הרשות וכל היתר זה הכנסות באתרים.
שרה שלום: ואם אתם מבקרים היום באתרים ורואים כמה הם יפים וכמה הם נקיים וכמה הם בטיחותיים זה הכול מאותם כספים שנכנסים כדי לאפשר את אחזקתם של האתרים.
שרה שלום: אתם גם לא כופרים בזה.
שרה שלום: עכשיו כשאנחנו מדברים על איזה קבוצות ייחשבו כנכים, אין מצב שהרשות יכולה לוותר.
שרה שלום: היום מי שזכאי בעיקר אלה נכי צה"ל.
שרה שלום: אגב נכי צה"ל בעבר היו זכאים ל-100%.
שרה שלום: מה שקרה זה תהליך הפוך, זה תהליך של צמצום פטורים.
שלמה מולה: אנחנו לא אומרים שהרשות צריכה לסבול.
שלמה מולה: כשהשר להגנת הסביבה מגיע למשרד האוצר ומקיים דיון על התקציב אנחנו באים ואומרים, אדוני, תגיד לנו את המדיניות שלך.
שלמה מולה: מה היא אומרת לגבי אוכלוסיות מוחלשות שלא מגיעים לאתרים.
שלמה מולה: אתם באמת צריכים לתחזק את המקומות.
שלמה מולה: אין אחד שמעלה בדעתו שזה יהיה בחינם.
שלמה מולה: אחר כך תהיה זוהמה וכולי.
שלמה מולה: אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שהמדינה צריכה לקחת אחריות.
שלמה מולה: האוצר צריך לקחת אחריות.
שלמה מולה: אנחנו רוצים שהגנים ושמורות הטבע יהיו נגישים לכל אזרח, עני או אמיד, נכה או שאינו נכה.
שרה שלום: לכן אמרתי שהדיון שאנחנו עורכים פה הוא תיאורטי לחלוטין מכיוון שאין נציג אוצר נוכח בחדר, יש את נציגת השר שאני מניחה שהיא תגיד את זה.
שרה שלום: הרשות היא גוף מוכתב שיש לו תקציב מוגבל והיא צריכה לחיות מהדברים האלה והמדיניות היא לצמצם את הפטורים ולא להרחיב את הפטורים.
שלמה מולה: כשאת אומרת המדיניות היא לצמצם את הפטורים אז מי שידו לא משגת לא יגיע לאתרים.
שרה שלום: אני אומרת דבר אחר.
שרה שלום: אני אומרת, הרשות עושה מאמצים מאוד גדולים בעניין הזה כי הוא זו שעומדת תחת לחץ וכשאנחנו באנו למוסד לביטוח לאומי ואמרנו תיכנסו איתנו להסדר, ניתן לנכים המוכרים בביטוח לאומי אבל תשאו בנטל.
שרה שלום: אז טרקו לנו את הדלת.
אורי טל: האם הרשות ערוכה להכין מסמך שמגדיר את הקבוצות הנחשלות שרוצים לתת להם הנחה ובאיזו גובה תהיה ההנחה?
אורי טל: אנחנו רוצים שמהוועדה הזאת תצא הגדרה של מה שאנחנו מבקשים, ואנחנו נעקוב אחרי הבעיות התקציביות.
אורי טל: בשלב הזה אני אתן את רשות הדיבור לפיני קבלו.
פיני קבלו: עבדתי עם רשות הטבע והגנים כראש עיר.
פיני קבלו: תיכף נזיל דמעות על הרשות.
פיני קבלו: יש לכם הכנסות יפות ואתם מחזיקים את האתרים.
פיני קבלו: אנחנו צריכים להסתכל גם על הנכים והחלשים שחיים מקצבאות.
פיני קבלו: יכול להיות שצריך להעלות את מחיר הכניסה לאתרים בחצי שקל.
פיני קבלו: דווקא לבעלי כרטיסי האשראי, ישראכארט לדוגמה, אתם נותנים לו הנחה של 50%.
פיני קבלו: אז אני לא יודע אם הבנקים מכסים לכם את ההפרש.
שרה שלום: הבנקים לא מכסים את ההפרש.
שרה שלום: אנחנו מנפיקים כרטיס שנתי שמאפשר כניסה מוזלת.
פיני קבלו: אני מדבר על הכרטיסים.
פיני קבלו: מי שיש לו פלטינה מקבל 50% הנחה.
שרה שלום: יש כל מיני מבצעים שהרשות הנהיגה כדי להוזיל את הכניסה לכל אדם.
שלמה מולה: מי שיש לו הסדר כזה זאת אומרת שהוא שילם מראש ויש לו כסף.
שלמה מולה: הוא ממשיך ליהנות.
שרה שלום: עליי לא צריכה להיות אצבע מאשימה.
שרה שלום: הרשות חיה מתקציב.
שרה שלום: היא לא תוכל ללכת מעבר לזה.
שרה שלום: אם המדינה רוצה לתת פטור אז שיתנו פטורים.
אורי טל: אני מדבר על העיקרון.
שרה שלום: מה זה העיקרון?
שרה שלום: אני אמרתי ברמת העיקרון הרשות היתה רוצה שכל אתריה יהיו פתוחים לכל עם ישראל ושמשרד האוצר ישא בכל הנטל הזה.
שרה שלום: אבל זה לא עובד ככה.
אורי טל: דיברנו על זה שהתעריפים הם לא זולים.
אורי טל: כשמשפחה רוצה להיכנס לאתר עם הילדים זה מגיע לעשרות שקלים.
פיני קבלו: מה שקורה שכל האתרים הולכים להיות מוסדרים ואני דווקא מברך על כך.
פיני קבלו: פעם אנשים יכלו לבקר באתרים היפים האלה באין מפריע.
פיני קבלו: אבל הרשות סוגרת אותם.
פיני קבלו: לאנשים אין לאן ללכת חוץ מחורשות שבהן הוא יכול להסתובב.
פיני קבלו: לאנשים מעוטי יכולת שלא באים בג'יפים ודוהרים על כבישי ישראל ונכנסים לאתרים, נחשוב גם על אותן אוכלוסיות חלשות.
פיני קבלו: בנושא חופי הרחצה, היה דיון גדול מאוד לפני מספר שנים ונדמה לי שיש אפילו ועדה שמטפלת בכל הנושא של חופי הרחצה ובעיקר באזור הכינרת, שם חלק גדול מהחופים נסגרו על ידי אנשים פרטיים.
פיני קבלו: לקחו לעצמם את החוף וגדרו והתחילו לגבות כספים.
פיני קבלו: בחלק מהמקומות נעשה קצת סדר.
פיני קבלו: היו כאלה שהמינהל הגיש נגדם תביעות אבל עדיין לא רואים שם מהפכה גדולה.
פיני קבלו: לבעלי רכב הכניסה עולה מאה שקלים.
פיני קבלו: בחופים של הרשויות המקומיות, אין לנו שום התנגדות באמת שיבואו אנשים.
פיני קבלו: על פי אותו צו שניתן על ידי משרד הפנים אנחנו מוכנים לתת את ההנחות הנדרשות.
פיני קבלו: אם הוועדה תבקש מאיתנו ניתן את אותה הנחה לאותם נכים באותם חופים ואנחנו ננחה את הרשויות שיפעלו כך.
פיני קבלו: לגבי רשות הגנים, יש מקומות שהם שותפים עם הרשות המקומית בהכנסות.
פיני קבלו: בעניין הזה צריך להוריד איזושהי הנחיה ולחייב את רשות הטבע והגנים.
שלמה מולה: קודם כל מה שאתה אומר מאוד מבורך.
שלמה מולה: השאלה היא אם ראש הרשות בהרצלייה יסכים לכך גם כן או שהוא יבוא אני לא אשמע להוראות הרשות המקומית.
שלמה מולה: השאלה היא אם יש לכם דרך לחייב אותם?
פיני קבלו: אין לנו דרך לחייב את הרשויות שאינן רוצות בכך.
פיני קבלו: אבל לא נתנגד אם יבוא שר, יתקין תקנה או שבצו המיסים שנגבים, אנחנו נהיה מוכנים לתיקון המצב.
שלומית אבינח: הרישיון שניתן הוא לשלוש שנים.
יוסי אלבז: כן.
יוסי אלבז: אבל זה מה שהוזכר מקודם שזה ל-7 רשויות וב-9 חופים בלבד.
יוסי אלבז: בנושא הנגישות יש את הקרן לנגישות נכים מביטוח לאומי.
יוסי אלבז: אני קיימתי איתם שתי פגישות.
יוסי אלבז: אחת המטרות היא להסדיר נגישות לנכים.
יוסי אלבז: אוקיי, נתתם הנחה אבל הנכה לא יכול להגיע לאתר.
יוסי אלבז: חלק מהעניין הוא שהם גם מתקצבים את הפרויקטים האלה.
יוסי אלבז: כאשר הם מתקצבים פרויקט הם מתקצבים עד 80% מערכו.
יוסי אלבז: כלומר הרשות תצטרך בכל מקרה להיות שותפה בחלק היחסי.
יוסי אלבז: מפקח אתרי רחצה במשרד הפנים לא נמצא בעבודה בגלל אילוצים אישיים ואני כרגע משמש בשני תפקידים.
יוסי אלבז: אני ממונה רשויות במחוז דרום מטעם משרד הפנים ואני גם משמש מחליפו, כך שחלק מהדברים אני איכשהו לוקח אותם ואני כן רוצה להשביח אותם.
יוסי אלבז: בנושא קרן נגישות נכים אני קיימתי איתם ישיבה ראשונה בעיריית אשדוד.
יוסי אלבז: בעיריית אשדוד אין גביית כספים.
יוסי אלבז: כל החופים פתוחים לכלל הציבור.
יוסי אלבז: כך גם בעיריית אשקלון החופים פתוחים לציבור.
יוסי אלבז: הנושא הכספי אפילו לא בא לדיון כי החופים גם כך אין בהם גבייה כספית.
יוסי אלבז: מה שכן זה הנושא של ההסדרה עצמה שהנכה אכן יוכל להגיע לחוף וזה נושא שמבחינתי לפחות אני נותן עדיפות.
יוסי אלבז: אז באשדוד קיימנו עם ראש העיר בשיתוף עם הקרן.
יוסי אלבז: ניתנה שם הנחיה להתחיל לבנות כדי לאפשר נגישות.
יוסי אלבז: אני הולך להרחיב את הנושא הזה.
יוסי אלבז: האישורים הראשונים ניתנו במרץ 2008.
יוסי אלבז: אחרי עונת הרחצה הקרובה אנחנו בעצם מסיימים 3 שנים.
יוסי אלבז: ב-2011 נצטרך לחדש אישורים לרשויות שהגישו בקשות אם הם ירצו להמשיך עם התהליך.
יוסי אלבז: אחד הדברים שאני עוסק בהם זה לבדוק מה קרה ב-7 הרשויות מבחינת היישום של התהליך.
יוסי אלבז: יש דברים שאני צריך לרכז אותם ולראות איך אני מקדם את הדברים.
יוסי אלבז: למשל אם אני לוקח את המועצה אזורית חוף אשקלון, ניצנים וזיקים.
יוסי אלבז: הם קיבלו אישור.
יוסי אלבז: חוף זיקים היו לו בעיות במסגרת המיקום הגיאוגרפי שלו.
יוסי אלבז: כל פעם שנפל משהו אז מיד התרוקן החוף.
יוסי אלבז: לא היתה גם הכנס אז אישרנו להם.
יוסי אלבז: מעבר לדברים הנדרשים, חוק הסדרת חוף רחצה דורש כמו מצילים, ניקיון, הם מקיימים שם עוד כמה דברים נוספים.
יוסי אלבז: הם מוסיפים שם שירותי גרירה, עמדה לטעינת טלפונים.
שלמה מולה: אתם במו ידיכם יוצרים דיפרנצאציה מכוונת.
שלמה מולה: כלומר ראש הרשות שפונה לשר הפנים, בוא ניקח את סתם כדוגמה את רעננה והרצלייה מול עכו ונהרייה.
שלמה מולה: שר הפנים אומר, אני רוצה לגבות כסף.
שלמה מולה: זאת אומרת השר הוא צריך לראות את הראיה הכוללת הארצית.
שלמה מולה: למה אני מטה אשר יוצא דופן ממקומות אחרים?
שלמה מולה: אתם לא יכולים לבוא ולומר אנחנו מסכימים שהשירות שניתן במקום אחר ייגבה.
שלמה מולה: או שתוציאו הוראה שגובים בכל החוקים או שההוראה שלא גובים באף חוף.
שלמה מולה: אני מבין את כל הנושא של הנגישות של נכים לחופים.
שלמה מולה: אבל כשאני בוחן את הדברים אני רואה שרק ל-7 רשויות אתם מאשרים, מה עם האחרים?
אורי טל: האם יש עוד רשויות שביקשו ואתם דחיתם את זה?
יוסי אלבז: נתניה וראשון לציון ביקשו ולא קיבלו אישור.
יוסי אלבז: דחו אותם מסיבות שאני לא יכול לפרט.
יוסי אלבז: אני יכול לבדוק את זה.
אורי טל: בכמה חופים בארץ לא גובים חוץ מהכינרת?
הגר אוחיון: מי שגובה חניה זה מכמורת, בית ינאי, הבונים, וחוף נעורים.
הגר אוחיון: חוף פולג בנתניה, חוף פלמחים, חוף שדות ים וחוף תל ברוך.
הגר אוחיון: בעיקרון אפשר לגבות או חניה או דמי כניסה לחוף.
הגר אוחיון: או זה או זה.
הגר אוחיון: בתל אביב שיש לה רצועת חופים עירוניים אז החנייה מוסדרת באמצעות תווי חנייה.
הגר אוחיון: אין הגבלה על הכניסה לחוף אבל אם אתה צריך להחנות רכב אז גובים ממך בעד השירות כמו בכל עיר אחרת.
הגר אוחיון: בחופים שהמרחק הוא 400 או 500 מטר מהחוף הגישה להולכי רגל קשה.
הגר אוחיון: כמעט בלתי אפשרית.
הגר אוחיון: בפלמחים יש בודקה שם אתה משלם גם עבור הכניסה לחוף המוכרז וגם עבור הכניסה לחוף הבלתי מוכרז.
הגר אוחיון: על החוף הבלתי מוכרז הם לא אמורים לגבות עליו תשלום בכלל.
יוסי אלבז: כרגע בתפקידי אני צריך לבדוק את היישום של דמי הגביה.
יוסי אלבז: אני מבקש את עזרתם בנושא.
יוסי אלבז: אנחנו מדברים על דמי גביה של 10 שקלים עד גיל 13.
יוסי אלבז: זה לא סכום גבוה.
מיכל ריבלין: השר להגנת הסביבה היה מאוד שמח לו כולם היו נכנסים בחינם לכל האתרים, במיוחד הגנים הלאומיים, החופים.
מיכל ריבלין: המשרד טוען מזה שנים שהם שייכים לכלל הציבור.
מיכל ריבלין: יחד עם זאת על פי החוק והתקנות שהשר רשאי לקבוע בהתייעצות עם שר האוצר את גובה האגרות, נכון להיום בהסתמך על תקציב הרשות שכמו שעורכת דין שרה שלום אמרה, 50% מתקציב הרשות מגיעים מדמי הכניסה, השר לא רואה היכן אפשר לתת פטורים או הנחות לקבוצות מסוימות.
מיכל ריבלין: הקבוצות שמקבלות היום הנחות זה נכי צה"ל, נכי פעולות איבה יתחילו לקבל הנחות משנת 2010.
מיכל ריבלין: נכי עבודה למשל מקבלים קצבאות מביטוח לאומי.
מיכל ריבלין: ביטוח לאומי לא הגיע להסדר עם הרשות.
מיכל ריבלין: לכן אלה האחרונים לא יוכלו לזכות בהנחה.
שלמה מולה: אנחנו מדברים על צדק חברתי.
שלמה מולה: על נכים בכלל מכל הסוגים.
שלמה מולה: מה שקורה היום צורם לנו.
שלמה מולה: בהתחשב בפערים החברתיים הקיימים יש סוגי אוכלוסיות שהם באמת קשיי יום, ומלבדם גם קשישים ועולים.
שלמה מולה: גם את הארץ היפה הזאת צריכה להיות נגישה רק למי שיש לו כסף?
שלמה מולה: תיכף נגיע לקרן קיימת.
שלמה מולה: מה הם עושים בעניין הזה.
שלמה מולה: אני תמה לשמוע שאתם אפילו לא שקלתם את הקבוצות האלה.
מיכל ריבלין: קודם כל, לקשישים בעלי תעודות אזרח ותיק יש 50% הנחה בכל האתרים.
מיכל ריבלין: התוספת השלישית לתקנות מונה את כל מי שיש לו הנחה.
מיכל ריבלין: סטודנטים למשל 15% הנחה.
מיכל ריבלין: אם יהיה לזה מימון ממשרד האוצר למשל והם יגידו, אנחנו מממנים את הקבוצות האלה, אנחנו נשלם לרשות את ההנחות האלה אני לא חושבת שמישהו היה מתנגד.
מיכל ריבלין: ברגע שאין מימון לא הרשות ולא המשרד להגנת הסביבה שתקציבו הקטן ידוע לכל יושבי חדר זה לא יספיק לשאת בהוצאות.
שלמה מולה: אנחנו נבקש לקיים דיון נוסף בנושא עם שר האוצר והשר להגנת הסביבה והמוסד לביטוח לאומי בשאלת התקצוב וההנחות האם אתם מסוגלים להכין לנו מסמך מה הם העלויות לפי פרמטרים ידועים?