GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אדיב שרעבי: כל הקורסים.
אדיב שרעבי: גניבת דעת שאין כדוגמתה.
אדיב שרעבי: וזה כנראה הדיון הבא שלנו שאיתו אנחנו נלך.
אורי מקלב: אתה יכול כבר להתייחס אל זה.
אדיב שרעבי: הבאתי איתי את חוק המל"ג כדי שניעזר בו.
אורי מקלב: זה אישור לקורס אחד, הוא כבר מתהדר שיש לו אישור לכל הקורסים.
אדיב שרעבי: הוא יכול היה לכתוב גמול השתלמות.
אדיב שרעבי: עובדי הכנסת יש לו איזה קורס שהם צריכים להוסיף גמול השתלמות אז הם עושים מזה קורס במנהיגות כדי שעובדי הכנסת יקבלו את הניקוד או את הזכאות, את השעות.
אדיב שרעבי: כדי לקבל את האישור הזה אז יש במשרד החינוך מה שנקרא יחידה לגמולי השתלמות והיא מאשרת לו את הקורס אם הוא עומד בקריטריונים.
אדיב שרעבי: ומכאן ואילך יש לו את האישור על הקורס הזה.
אדיב שרעבי: אבל באישור הזה כתוב משרד החינוך והתרבות.
אדיב שרעבי: ועכשיו עם זה מכשירים את כל הקורסים.
אורי מקלב: ברגע שאדם נכנס לאתר של משרד החינוך והתרבות והוא רוצה לראות מה יש במכללה הזאת ברמת גן, הוא יראה שלקורס הזה בלבד יש אישור?
אורי מקלב: אנחנו מדברים על כמה היבטים.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על אזרחים, על חיילים משוחררים.
אורי מקלב: אנשים במכללת אלבאום למשל היו מעורבים רגשית.
יצחק קמחי: אתה נוגע ממש בקצה הקרחון.
יצחק קמחי: בדיוק אותם אנשים שהוסמכו על ידי מי שלא הוסמך אקדמית הולכים ומטפלים באחרים עם לקויות למידה.
יצחק קמחי: כך הציבור נפגע.
יצחק קמחי: הציבור לא יודע.
יצחק קמחי: אלבאום זה היה רק קצה הקרחון.
אדיב שרעבי: ברשותך, אני אומר לפחות שכל גוף שרוצה להיקרא באיזשהו שם שיעבור את חוק הפיקוח.
אדיב שרעבי: יש חוק חקוק שמחייב למשל את בתי הספר האקסטרניים שמכינים לבגרות לעבור מסלול מסוים.
שלומית אבינח: אתם אומרים שחינוך זה משרד החינוך וכל השאר זה תמ"ת.
אדיב שרעבי: שלומית, אני לא מפריד בכלל, לא משרד הבריאות, לא משרד התיירות, לא משרד החינוך, לא משרד התמ"ת.
אדיב שרעבי: אני מדבר באופן כללי.
אדיב שרעבי: חוק הפיקוח תשכ"ט שנחקק פה בבית הזה צריך לחול על כל המוסדות במדינה שצריכים לעבור מסלול מסוים עד לקבלת רישיון זמני.
אדיב שרעבי: כל המוסדות שמכשירים לבגרות מי שרוצה לקבל את האישור לחוק חיילים משוחררים חייב להציג את הרישיון הזמני שהמשרד המוסמך הנפיק לו.
אדיב שרעבי: לפחות זה לפני שנלך למשהו גדול כמו החוק למועצה להשכלה גבוהה.
אדיב שרעבי: לא נותנים לאף גורם במדינה את האישור לחוק חיילים משוחררים.
עליזה צפניה: לא תאשר לו כמה שנים?
אדיב שרעבי: סליחה, לך תביא רישיון שאתה בר סמכא.
אדיב שרעבי: יש מנגנון.
עליזה צפניה: מכללת אלבאום נתנה לנו להבין שיש פה בעיה רצינית.
עליזה צפניה: שני חיילים משוחררים זאת לא היתה הבעיה.
עליזה צפניה: מדובר על 400 תלמידים שבעצם זרקו את כספם.
עליזה צפניה: עד שלא יהיה כמו שאדיב אמר חוק הכשרה מקצועית וזה מה שהשר כתב לך.
עליזה צפניה: השר שלנו הרים את הכפפה והוא כבר הקים ועדה.
עליזה צפניה: הוא גם ביקש מסטף ורטהיימר.
עליזה צפניה: זה היה כתוב בעיתון שהוא יהיה יושב ראש הועדה.
עליזה צפניה: הוא רוצה ללכת לחוק הכשרה מקצועית ורק זה יעשה סדר.
עליזה צפניה: כי מי פונה אלינו בעצם?
עליזה צפניה: מי שחייב לפנות אלינו זה רק בית ספר שרוצה את הפיקוח שלנו או שרוצה את מימוש הפיקדון.
עליזה צפניה: כל בית ספר יכול לפתוח מה שהוא רוצה, מתי שהוא רוצה.
עליזה צפניה: אין אף משרד שיכול למנוע.
עליזה צפניה: אין חוק שיכול למנוע אותו.
עליזה צפניה: חוק הכשרה מקצועית יכלול את כל המכללות בהכשרה מקצועית שהיום זה פרוץ.
עליזה צפניה: אני לא כוללת את משרד החינוך.
עליזה צפניה: משרד החינוך מעוגן על ידי חוק המל"ג.
אדיב שרעבי: מה שקשור לחינוך חוק המל"ג מכסה או חוק הפיקוח תשכ"ט.
אורי מקלב: מה אתה עושה עם אחד שמתהדר בנוצות שלא שלו?
אורי מקלב: הוא קיבל אישור על קורס אחד והוא מציג את זה כאילו כל הקורסים שלו מאושרים.
אדיב שרעבי: אני ניסיתי להגיש תלונה במשטרה למרחב הירקון בעבר.
אדיב שרעבי: אין אכיפה.
אורי מקלב: אם כך זה לא מסודר.
אורי מקלב: יש חוק הפיקוח וזה לא מספיק.
אורי מקלב: אני אקריא לכם את המכתב של גדעון סער וגם את המכתב של שר התמ"ת.
אורי מקלב: כותב כאן פואד שהוא באמת איחד את הגורמים המקצועיים במשרדו להתחיל בהכנת הצעת חקיקה שתסדיר את ההכשרה המקצועית במדינת ישראל.
אורי מקלב: והוא אומר הוא שמח לשמוע על התמיכה שלנו ביוזמה החשובה הזו.
אורי מקלב: הוא אומר שזה ימנע הונאות רבות ויבטיח רמה נאותה של הכשרה מקצועית.
אורי מקלב: הוא אומר, נפעל לכך שאדם לא יפתח בית ספר להכשרה מקצועית ללא היתר ממשרד התמ"ת.
אורי מקלב: הפיקוח הוא לא פחות חשוב.
אורי מקלב: בסופו של דבר הוא אומר, המלצות הוועדה לפניות הציבור בדבר הצורך לגבש את הכללים בשיתוף עם משרד החינוך מקובלת עלי לחלוטין.
אורי מקלב: תתקיים פגישת עבודה בין גורמי המשרדים.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לשרטט קווים מנחים.
אורי מקלב: אנחנו נעקוב בפרקי זמן קצובים.
עליזה צפניה: אני פשוט מעודכנת במה שהשר כתב.
עליזה צפניה: פה הוא הרים את הכפפה וזה בא מפה בעצם.
עליזה צפניה: הוא באמת מתחיל עם הנושא של חוק הכשרה מקצועית.
שלומית: אבל חקיקה תיקח שנים בכנסת.
עליזה צפניה: אין מה לעשות.
עליזה צפניה: אם אין חוק שיגביל בית ספר אי אפשר יהיה למנוע בעדו.
עליזה צפניה: הם התחילו עכשיו להקים ועדה והשר רואה את זה כדבר מאוד חשוב.
עליזה צפניה: מה שעשינו עם משרד הביטחון ומשרד החינוך אנחנו מקדדים את האישורים.
עליזה צפניה: כלומר שלא מספיק שאותו חייל משוחרר יבוא לבנק ויציג.
עליזה צפניה: אלא זה בא בקוד.
עליזה צפניה: הבנק רואה.
עליזה צפניה: אנחנו פשוט נדבר בשפה משותפת.
עליזה צפניה: הוא יראה דרך הבנק את כל הפרטים.
אורי מקלב: זה ימנע זיופים.
עליזה צפניה: זה כדי למנוע זיופים בעיקר.
עליזה צפניה: זה מתקדם.
עליזה צפניה: אנחנו מקווים שבחודשים הבאים נבוא עם תוצאות.
עליזה צפניה: עוד דבר שעשינו, דיברנו עם משרד הביטחון על זה, זה לתת את הכסף בשיעורים.
עליזה צפניה: כלומר להכריח את הבנקים, במכרז החדש שמוציאים לבנקים התנאי שבנק יזכה זה שהוא יהיה מוכן לתת את זה בשיעורים בשלושה תשלומים.
עליזה צפניה: אני רושמת על האישור גם את עלות הקורס, ותאריך פתיחה וסיום של הקורס.
עליזה צפניה: הבנק יידע שאם מדובר על 20 אלף שקל הוא ייתן את זה בשלושה שיעורים סמוך לפתיחת הקורס.
עליזה צפניה: לכן חשוב לרשום את התאריך.
עליזה צפניה: אנחנו מצידנו נעבוד רק עם בתי ספר שמוכנים לזה.
עליזה צפניה: מי שלא מוכן שלא יפתח את הקורסים שלנו.
עליזה צפניה: זה יהיה התנאי.
עליזה צפניה: הדבר הזה גם יעזור למנוע פשיטות רגל.
עליזה צפניה: כי מה קורה היום?
עליזה צפניה: חצי שנה לפני הזמן לוקחים את כל הכסף, עוד לא פותחים את הקורסים, בית ספר פושט את הרגל, כל כספו של החייל הולך לטמיון.
עליזה צפניה: לנו יש קורסים עד שנה.
עליזה צפניה: ברגע שבית ספר פושט את הרגל החייל המשוחרר יפסיד רבע מכספו, שליש מכספו ולא את כל הכסף חצי שנה מראש.
עליזה צפניה: וגם זה סמוך לפתיחת הקורס.
נחמיה כהן: ישנן כמה בעיות בהצעה הזאת.
נחמיה כהן: קודם כל בעיה במקרו זה שחיילים משוחררים שבאים לבית הספר בית הספר מציע להם הצעה שאם אתה משלם את הכול אתה זכאי לקבל איזושהי הנחה.
נחמיה כהן: צריך לבדוק מבחינה משפטית אם המצב הזה שאנחנו גורעים את ההנחות מחיילים משוחררים ניתן או לא ניתן.
נחמיה כהן: כדאי שתהיה התייחסות משפטית.
נחמיה כהן: עכשיו לגבי ההצעה המעשית.
נחמיה כהן: מה שקורה אנחנו מטילים פה על הבנקים, כשאני בא היום לבנק לשלם תשלומים הבנק לא מתחיל לעשות לי חישובים אם זה רבע או זה שליש, או זה 10%.
נחמיה כהן: הוא רואה שבא תשלום על הסכום זה מה שהוא משלם.
נחמיה כהן: פה אנחנו מטילים על הבנקים להתחיל לעשות חישובים.
נחמיה כהן: במוסד מוכר יש 4000, האם מה שאתה מחזיק ביד זה שליש או לא שליש?
נחמיה כהן: להתחיל לחשב את הדברים.
נחמיה כהן: אם אנחנו רוצים למנוע הונאות זה לא ימנע.
נחמיה כהן: מה שיקרה, מי שרוצה להונות אותך הוא יביא לתלמיד שלושה אישורים והתלמיד יבוא כל יום לבנק וימשוך את השליש הזה מהפיקדון.
נחמיה כהן: כך שזה לא ימנע שום מעשה הונאה משום שמי שרוצה להונות ימשיך להונות.
נחמיה כהן: אין בבנקים אפשרות לדעת מה קיבלת אתמול.
נחמיה כהן: לדעתי מה שצריך לעשות שמשרד החינוך או משרד התמ"ת יקבע בתקנות אמצעים שהוא יאכוף אותם על אותם בתי ספר שלא מתנהגים כיאות.
נחמיה כהן: אם משרד התמ"ת רוצה אז שיכתוב בתנאי שלו לאישור מוסד מוכר, על בית הספר לא לתת יותר מ-30% שובר.
נחמיה כהן: אני יכול להגיד בדיעבד על אותם בתי ספר שנתנו שובר תשלום יותר משליש ואתם תעשו עם זה לפי מה שתקבעו בתקנות, אם זה קנסות או אם זה ביטול של אישור מוסד מוכר.
אדיב שרעבי: מה שאתה אומר שיהיו סנקציות וזה מקובל.
אדיב שרעבי: אני מסכים איתך.
נחמיה כהן: ההצעה לבוא לבנק ולגלגל את זה על הבנק ולהגיד תתחיל לעשות לי חישובים זה לא ילך.
עליזה צפניה: בית הספר והבנק, שניהם ביחד.
עליזה צפניה: אני רוצה להוסיף, אנחנו מחשבנו את כל המערכת.
עליזה צפניה: אנחנו גם מתחילים עם בדיקות איתנות פיננסית בחוק הכשרה מקצועית.
עליזה צפניה: הכול נעשה בתיאום המשרדים.
עליזה צפניה: זה מה שהתחייבנו בפעם שעברה וזה נעשה.
יצחק קמחי: ראשית יש מקום ולברך גם את היוזמה של עליזה וגם את השר בוודאי.
יצחק קמחי: ישנה דרך לבוא ולמצוא פתרון.
יצחק קמחי: אולי זה לא יהיה הפתרון האולטימטיבי ויהיה צורך בהרבה ישיבות עבודה ותיאומים עם הקרן ועם הבנקים ומה הבנקים יכולים או לא יכולים לעשות, או איפה נמצא מאגר המידע ואיך מגיעים ואיך ממחשבים אבל עדיין אנחנו בדרך כלשהי לבוא ולעשות סדר בבלגן הזה.
יצחק קמחי: זה משהו חיובי.
יצחק קמחי: עכשיו צריך לקבוע תוכניות עבודה.
יצחק קמחי: הדרך היא להקטין את הנזק של הצרכן.
יצחק קמחי: לפחות להקטין את הנזק שלו במקרה של מה שקרה עם מכללת אלבאום של פשיטת רגל.
יצחק קמחי: לשמחתי זה לא משהו שקורה כל יום שני וחמישי אבל זה משהו שעלול לקרות.
יצחק קמחי: אז אם אפשר להתכונן לזה מה טוב.
יצחק קמחי: אני בישיבה הקודמת העליתי תחום אחר.
יצחק קמחי: הוא לא בר סיכוי רב.
יצחק קמחי: זה כל הנושא הזה של שינוי סדרי העדיפות של נושים במקרה של חברות בפירוק.
יצחק קמחי: אבל זה משהו שהוא כבד יותר.
יצחק קמחי: זה לא משהו שהוא אקטואלי שאני יכול להגיד שהוא מיד ירוץ.
יצחק קמחי: לא לבנות על זה.
יצחק קמחי: זו גם כן איזושהי דרך.
יצחק קמחי: אני בתפקידי מתקומם על כך שהצרכן הוא האחרון בשרשרת הנושים.
יצחק קמחי: קודם באים המאובטחים ובסוף לא נשאר כלום.
יצחק קמחי: תודה למועצה לצרכנות.
יצחק קמחי: זו עבודה יפה שלהם.
אדיב שרעבי: בתחילת הדרך הוצאתי נוהל, אני לא יודע אם הוא תקני או לא תקני ובו הוריתי לבתי הספר המכינים לבגרות שאין לקחת מראש את כל התשלום תמורת הנחות וההצעה היתה שאת הקורסים הראשונים תקנו במחיר המלא ובסוף את ההנחה.
אדיב שרעבי: לאכוף את הנוהל הזה לא היה לי כוח ולא היה לי שום חוק מאחורי.
אדיב שרעבי: עכשיו אם הדבר הזה ירוץ בצורת חקיקה עם קנסות אז יקרה משהו.
אדיב שרעבי: היום רוב בתי הספר יודעים אין לקחת כסף בגין כל יחידות הבגרות.
אורי מקלב: בוודאי שאנחנו צריכים לחשוב על מימד ההתרעה וההתראה.
נחמיה כהן: צריך להוסיף רק את המיסוי.
נחמיה כהן: מעבר למשרד החינוך ומשרד התמ"ת, משרד הבריאות, משרד התיירות, משרד לביטחון פנים צריכים להיות מרושתים.
נחמיה כהן: מה שייקבע עם משרד החינוך והתמ"ת זה מה שיושת על כולם.
נחמיה כהן: אני רק רוצה להביא לתשומת ליבכם שחיילים משוחררים לפני השחרור אנחנו מכנסים אותם ומסבירים להם את כל מה שקשור לחוק פיקדון חיילים משוחררים וכל הזכויות שלהם בביטוח הלאומי.
נחמיה כהן: הם מקבלים חוברות.
נחמיה כהן: אנחנו שולחים הביתה לחייל המשוחרר את כל הזכויות שלו.
נחמיה כהן: חוץ מהחוברות יש לנו 4 לשכות מרכזיות בערים מרכזיות ועוד 50 מרכזים בעיריות שבהן יושב נציג העירייה ומקבל חיילים משוחררים לתת להם מענה לשאלות.
אינה צוקרמן: חקיקה והסדרה הם מאוד חשובים.
אינה צוקרמן: קודם כל זה יביא למודעות הציבור לבדוק את הדברים האלה.
אינה צוקרמן: העניין הזה של מכללת אלבאום זה דבר נוראי שקרה.
אינה צוקרמן: יש הרבה תלונות על מכללות אחרות.
אינה צוקרמן: יש שאלות פתוחות כמו לדוגמה, מתי אפשר לסיים קורס?
אינה צוקרמן: מתי אפשר לבטל?
אינה צוקרמן: אנשים מתחילים ורוצים לבטל תוך יום אחד.
אינה צוקרמן: צריך להוסיף את זה לקורסים המקצועיים.
אינה צוקרמן: אפשר להחיל סגנון של חוק פסיכומטרי על העניין הזה.
אדיב שרעבי: הצעתי את זה ליושב ראש ועדת החינוך של הכנסת.
אדיב שרעבי: תעבירו אלינו את התלונות כדי שנבדוק בתחום החינוך.
אדיב שרעבי: אנכי נותרתי לבדי במערכה.
עליזה צפניה: יש הצעה של השר לאמץ את חוק הפסיכומטרי, את תחנות היציאה.
עליזה צפניה: ברגע שאנחנו יודעים אנחנו מטפלים.
עליזה צפניה: היו כמה תביעות.
מירי דגן: אני רוצה להשלים את דבריו של נציג משרד הביטחון.
מירי דגן: יש פורומים באינטרנט שנוגעים לחיילים משוחררים.
מירי דגן: יש המונים כאלה.
מירי דגן: אני ראיתי שמה המונים שלא הצליחו ללמוד בגלל שהם איבדו את הפיקדון.
מירי דגן: הם לא מאמינים שמשרד הביטחון יכול לעזור להם.
מירי דגן: הם איבדו את הפיקדון בכל מיני מכללות, בתי ספר וקורסים.
מירי דגן: אני נדהמתי מהכמויות.
גל כהן: יש כנסי משתחררים פעם בארבעה חודשים.
גל כהן: יש אחרי זה את הלשכות להכוונת חיילים משוחררים שזה עד 5 שנים אחרי השחרור חייל מוזמן להתייעץ.
גל כהן: יושבות שם חיילות ופקידות ואנשים מקצועיים שנותנים הכוונה בבחירת מקצוע ובבחירת מסלול לימודים.
גל כהן: יש גם את המרכזים בשיתוף עם עיריות שגם לשם החיילים מוזמנים להגיע ולקבל מידע.
אורי מקלב: משרד הביטחון לא מודע.
אורי מקלב: אם קיימת תופעה של מכללות שנסגרות או לא מקיימות קורסים כפי שהבטיחו, או מפסיקים באמצע.
אורי מקלב: המשתמשים לא מרוצים מהרמה.
אורי מקלב: אנחנו נעשה על זה דיון.
אורי מקלב: אני מודה למשרד הביטחון, למשרד החינוך, למשרד התמ"ת, לבנק ישראל, למועצה לצרכנות.
אורי מקלב: כמובן לפונים.
אורי מקלב: ישנה תחילת של פעילות.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לקדם את זה.
אורי מקלב: אנחנו נעשה את החלק שלנו עם לוחות זמנים.
אורי מקלב: בהמשך נעזור בחקיקה.
אורי מקלב: אנחנו יודעים ששליש מילדי ישראל נמצאים מתחת לקו העוני.
אורי מקלב: יחד עם זאת אנחנו גם כן נמצאים בצל של דוח העוני של הביטוח הלאומי שהתפרסם לפני כמה ימים שבו הובאו נתוני העוני בישראל היום.
אורי מקלב: הנתונים לא היו כל כך מעודדים.
אורי מקלב: כל אדם רביעי בישראל הוא מתחת לקו העוני.
אורי מקלב: כל ילד שלישי בישראל, שליש מילדי ישראל נמצאים בתוך קו העוני.
אורי מקלב: אנחנו יודעים את המשמעות.
אורי מקלב: זה לא רק מספרים.
אורי מקלב: מדובר על אנשים, על משפחות שלא יכולים לגמור את החודש, לא יכולים לכלכל את משפחתם כראוי.
אורי מקלב: הם מתקשים בתשלום החשמל, מים, חימום בחורף, תרופות, תזונה בריאה לילדים.
אורי מקלב: יודעים שילד שבתוך קו העוני כאשר הוא מתקשה בלימודים והוא צריך חיזוק זה בא לידי ביטוי.
אורי מקלב: פערים נוצרים בעקבות כך.
אורי מקלב: דוח העוני מציין את הפערים בישראל.
אורי מקלב: באותה כיתה יכולים לשבת ילדים שיש להם את האפשרות ולחלקם אין את האפשרות.
אורי מקלב: התופעות וההשלכות הן ברורות מאוד.
אורי מקלב: נתון מעניין שדנו בוועדה הקודמת שלנו.
אורי מקלב: דנו בתופעת ההשמנה בקרב בני הנוער.
אורי מקלב: לתומי חשבתי שאם יש השמנה זה בא מתוך אכילת יתר, מתוך שפע.
אורי מקלב: כמו בארצות הברית.
אורי מקלב: אבל הנתון הוא הפוך.
אורי מקלב: הנתון אומר שכמה שהרמה הסוציו-אקונומית יותר נמוכה כך התופעה של ההשמנה יותר גבוהה וזה בעקבות תזונה לא בריאה ולא מזינה.
אורי מקלב: אנחנו יודעים מה המשמעות שילדים אפילו לא מבקשים דברים מהוריהם כי הם יודעים שהוריהם לא יכולים למלא את משאלתם.
אורי מקלב: הדוח הוא מ-2008.
אורי מקלב: אמנם בתחילת 2008 המצב היה יותר טוב אבל במחצית 2008 המצב התדרדר.
אורי מקלב: יש חלק גדול מאזרחי המדינה שחוששים שם ייכנסו לתוך קו העוני בעקבות המצב הכלכלי שלא משתפר.
אורי מקלב: הקיצוצים בתקציב ישפיעו על המשפחות החלשות יותר.
אורי מקלב: היטל הבצורת למשל.
אורי מקלב: אנחנו חייבים לפעול בעניין הזה.
אורי מקלב: אנחנו מצווים גם בחסד וגם לעזור לעני.
אורי מקלב: זה ברור לכולם.
אורי מקלב: אנחנו מדברים מעבר לזה.
אורי מקלב: יש כאן הפן החברתי.
אורי מקלב: הבסיס לחברה זו עזרה הדדית.
אורי מקלב: מה שמופיע אצלנו בתורה, את קרבנות הציבור שהיו מקריבים כל יום לא היו מקריבים מהכסף ומהזהב של העשירים.
אורי מקלב: היו מקריבים ממחצית השקל שנותן כל אחד.
אורי מקלב: גם העשיר לא יכל להרבות.
אורי מקלב: היסוד של ציבור שכולם יכולים לתת.
אורי מקלב: החלק המוסרי בעניין הזה הוא ברור.
אורי מקלב: לפי דוח הבינלאומי, ישראל במקום הראשון בעולם המערבי בעוני והוא גבוה אף מתורכיה ומקסיקו בשיעור העוני.
אורי מקלב: זה לא מחמיא.
אורי מקלב: תעודת עניות.
אורי מקלב: אף אחד לא מתגאה בעניין ואף אחד לא מתכחש לעניין.
אורי מקלב: גם ראש הממשלה וגם שר האוצר לא מתעלמים מכך.
אורי מקלב: גם השרים הממונים על המשרדים בעיקר שר הרווחה מתריעים על כך.
אורי מקלב: ראוי לציון שר הרווחה מתריע שרפורמת המים תשפיע באופן ישיר על הציבור החלש בישראל.
אורי מקלב: אנחנו גם רוצים לציין את הצד היפה.
אורי מקלב: אמנם זו לא תכלית הדיון שלנו אבל אנחנו בצורה עקיפה נשמע מה שנעשה בתחום הזה.
אורי מקלב: מעבר לתקציב הממשלתי מי שפועל אלה הן העמותות העוזרות למשפחות הנזקקות.
אורי מקלב: סוגי העזרה הם רבים.
אורי מקלב: אין מה לאכול זה דבר אחד.
אורי מקלב: יש משפחות שמחלקות את הלבן לשני ילדים, את הביצה לשניים.
אורי מקלב: העזרה היא מגוונת מאד, זה גם באוכל,גם בשיניים, גם בתרופות, גם בלימודים.
אורי מקלב: יש מגוון.
אורי מקלב: הדוח הבינלאומי לא התייחס לדבר מסוים, אין לי ספק שאנחנו במקום ראשון בעזרה.
אורי מקלב: זה ללא תקדים באף מקום.
אורי מקלב: באים ללמוד אצלנו מעמותות שונות איך הן פועלות בכל המישורים.
אורי מקלב: ראוי לציין את זה גם ביום העוני הבינלאומי.
אורי מקלב: תקציבי העזרה בתקציבי הממשלה הם חלק נכבד מאוד בנושאים שונים.
אורי מקלב: בחינוך, בטכנולוגיה.
אורי מקלב: בסופו של דבר תכליתה של המדינה שהציבור שגר בה יוכל לגור בה.
אורי מקלב: אנחנו רוצים שתהיה תעשייה ויצוא לתכלית הזאת שלאזרחים יהיו חיים טובים והם יוכלו להתפרנס בכבוד.
אורי מקלב: הדבר האחרון, העמותות פועלות בעזרת הממשלה.
אורי מקלב: מכיוון שבאופן מעשי לא פועלת ישירות מול האזרחים אלא עובדת דרך רשויות מקומיות, קונה שירותים.
אורי מקלב: קשה לתת שירות ישיר למיליונים.
אורי מקלב: המדינה מחויבת גם להרבה קריטריונים.
אורי מקלב: אז היא לא יכולה בחלק מהדברים, תמיד יש אנשים שיוצאים מהמסגרת.
אורי מקלב: העמותה רואה את הפרט.
אורי מקלב: היא מפוזרת בפרישה ארצית.
אורי מקלב: היא שמה לב למשפחה הענייה.
אורי מקלב: כל אחד שמדבר יגיד את שמו ויגיד את שם העמותה שהוא מייצג.
אורי מקלב: לפני כן אני אציג את חברת הכנסת שמאלוב ברקוביץ’ שבאה להשתתף איתנו.
אורי מקלב: אם תרצי להגיד כמה דברים בהתחלה או בסוף אנחנו נאפשר לך.
ניסים כהן: ניסים כהן, מנכ"ל עמותת ברכת מרגלית שממוקמת בשלומי.
ניסים כהן: יש פרויקטים שהעמותה מקיימת באזור קו העימות, שלומי, מעלה יוסף, מעלות.
ניסים כהן: יש פרויקטים אחרים, כמו פסח, פרויקט ילקוטים וראש השנה שאנחנו עושים בכל הארץ.
ניסים כהן: אנחנו מגיעים עד ערד.
אורי מקלב: אתם מקבלים תמיכה ממשלתית?
ניסים כהן: אנחנו מקבלים תמיכה ממשלתית בפסח, לפעמים גם בילקוטים.
שלומית אבינח: מה הקשיים?
ניסים כהן: הקשיים שלנו, כל פרויקט שאנחנו מקיימים, אנחנו צריכים להגיש דיווחים מעורך דין, מרואה חשבון, ועוד כמה נספחים.
ניסים כהן: הדברים האלו עולים לעמותה כסף.
ניסים כהן: אנחנו משתדלים להשיג את הכול דרך תרומות, גם את שכר עורך הדין וגם את שכר רואה החשבון.
ניסים כהן: אבל כל זה מתבטא בכסף.
ניסים כהן: במקום שאני אתן לרואה חשבון כסף או לעורך דין אני יכול לתת את זה למשפחה.
אורי מקלב: מה ההיקף הכספי שלכם?
ניסים כהן: בפסח סדר גודל של 6 מיליון שקל.
ניסים כהן: רק פסח.
ניסים כהן: אנחנו מחלקים 30 אלף מנות.
ניסים כהן: יש לנו קו ייצור חשמלי, סרט נע.
ניסים כהן: מספר חברות שותפות לזה.
ניסים כהן: הארגז שאנחנו נותנים למשפחה שוויו בסביבות 400 שקל.
ניסים כהן: אנחנו עובדים עם לשכות הרווחה בארץ.
ניסים כהן: מהן כמעט 8000 אלה משפחות של ניצולי שואה.
ניסים כהן: רק בחודש האחרון סיימתי לשלם את פסח.
אורי מקלב: מה מידת ההשתתפות בסל?
ניסים כהן: אני לא כל כך מכיר את הסכומים כי מי שמטפל בזה זו הגזברית שלנו ועוד מישהו בעמותה.
ניסים כהן: לא הרבה.
ניסים כהן: אם אין גופים אחרים שעוזרים אנחנו בבעיה.
ניסים כהן: השנה היתה לנו בעיה קשה מאוד כי רק בנובמבר, לקראת סוף אוקטובר הצלחתי לסיים את התשלום האחרון של פסח.
ניסים כהן: זה היה מאוד מאוד קשה.
ניסים כהן: ספקים לא רוצים לחכות יותר.
ניסים כהן: אותו דבר ניצולי שואה.
ניסים כהן: אתה בעצם צריך להביא הון מהבית.
ניסים כהן: כסף מהבית כדי להשקיע בפרויקטים שאתה מוציא לקהילה.
אורי מקלב: אנחנו אולי ניתן למשרד הרווחה.
אורי מקלב: אני מבין שיש שלושה פרויקטים.
אורי מקלב: יש פרויקט שנקרא מפעל ההזנה.
אורי מקלב: יש קמחא דפסחא ויש פרויקט סלי מזון.
אורי מקלב: אני לא יודע אם העמותות ידעו לסווג את העזרה שלהן.
אורי מקלב: כי מהנתונים שאני קיבלתי פה, לא ראיתי את ניסים כהן בכלל ברשימה.
אורי מקלב: יכול להיות שהוא נמצא ברשימות אחרות.
אורי מקלב: למשל קמחא דפסחא אני לא רואה את העמותה שלו.
אורי מקלב: זה לא נמצא לפני.
אורי מקלב: רק מפעלי מזון ומסגרת ההזנה.
אורי מקלב: לכן זה חשוב שנשמע את משרד הרווחה.
אורי מקלב: רק תציגי את עצמך.
יוכי אילוז: יוכי אילוז, מנהלת מחלקת העזבונות במשרד הרווחה.
יוכי אילוז: אנחנו מתקצבים שלושה פרויקטים.
יוכי אילוז: המקור התקציבי של הפרויקטים הוא מקרן העיזבונות כאשר אנחנו מדברים על מסגרות הזנה וסלי מזון בקמחא דפסחא, כאשר לקמחא דפסחא אנחנו מקבלים השתתפות של המדינה, של האוצר וקופות הצדקה של המקומות הקדושים של משרד התיירות.
יוכי אילוז: אחת לשנה אנחנו מוציאים פרסום על הבקשה לתמיכה ועמותות שעומדות במבחני התמיכה יכולות להיות מאושרות על ידינו.
יוכי אילוז: כמובן כפוף לכל הדיווחים.
יוכי אילוז: בנושא של סלי מזון, מנות חמות, וקמחא דפסחא להערכתנו לפי הנתונים שיש בידי מדובר בסיוע ל-2 מיליון תושבים נזקקים שזה כולל ילדים, כאשר ההשתתפות של המשרד לסל מזון היא 37 שקלים, לקמחא דפסחא כ-40 שקלים ולמנה חמה בבית תמחוי 2.20 שקלים.
יוכי אילוז: התקציב הוא חד פעמי.
יוכי אילוז: הוא כמובן קטן ולא מספיק אבל הנושא של מקורות התקציב כמובן לא תלוי בנו.
יוכי אילוז: באשר התמיכה בבית תמחוי אנחנו מדברים על בית תבשיל שמוציא לפחות 50 מנות יומיות כאשר הרכב המזון הוא על פי מבחני התמיכה שלנו שהוא מכיל את כל אבות המזון הבסיסיים, והוא מחזיק בידו תעודת כשרות ורישיון עסק.
אורי מקלב: מה העלות של המנה?
יוכי אילוז: אנחנו מעריכים שהמנה עולה בין 12 ל-15 שקלים שזה כולל את הכול.
יוכי אילוז: כמובן שהעמותות מדווחות גם על שווי תרומות.
יוכי אילוז: הן לא רוכשות את כל המזון על ידי העמותה.
יוכי אילוז: יחד עם זה ברור שהתקציב הוא תקציב די זעום.
יוכי אילוז: לנושא של קמחא דפסחא השנה היתה תוספת תקציבית בסך 6 מיליון שקלים לתקציב שלנו שהיה 2.5 שקלים ומהמקור של העיזבונות היה לנו 1.3 מיליון שקלים כאשר כל הפרויקט היה בערך כ-10 מיליון שקלים ואותם אנחנו חילקנו ל-54 עמותות.
יוכי אילוז: עלות הסל, ההשתתפות שלנו היהת כ-40 שקלים כשאנחנו דורשים שערך הסל לא יפחת מ-150 שקל מזון נטו.
יוכי אילוז: אני הבנתי גם מהמנכ"ל שהיה עוד פרויקט שלא קשור למחלקה שלנו שנעשה באמצעות קרן ידידות.
יוכי אילוז: היתה העברה של 18 מיליון שקלים ל-47 אלף משפחות נזקקות שמקבלות השלמת הכנסה.
יוכי אילוז: כל משפחה קיבלה 400 שקלים לחג הפסח.
יוכי אילוז: בנושא של ניצולי שואה.
יוכי אילוז: ישנה שותפות כבר משנת 2002 עם ה-claims מארצות הברית כשמייצגים אותם בארץ ועידת התביעות.
יוכי אילוז: אנחנו משתתפים בפעילות למנות חמות לניצולי שואה בסך של 2 מיליון דולר בשנה ועוד חצי מליון דולר לקמחא דפסחא.
יוכי אילוז: בנוגע למבחני התמיכה, כמובן אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם משרד המשפטים.
יוכי אילוז: נמצא פה הנציג שלהם.
יוכי אילוז: הם באמת משתדלים לבוא לקראתנו במה שניתן על מנת גם להבטיח להעביר את התמיכות באופן מסודר לעמותות ולוודא שאכן הכספים הולכים לייעודם.
יוכי אילוז: חשוב לנו מאוד שיהיה איזשהו רף תחתון של עמותה שמחלקת לפחות 200 סלים בחודש, או 200 סלים לקמחא דפסחא שהיא בעצם עמותה הכי קטנה מבחינתנו.
יוכי אילוז: בנושא של הקלות על עמותות לשנים הבאות.
יוכי אילוז: אנחנו ישבנו עם משרד המשפטים בעקבות פניה של עמותה שפנתה לשר וביקשה להחיל את הנושא של מוצרי ניקיון וכל מיני מוצרים בסיסיים מלבד מזון בערך הסל.
יוכי אילוז: כאשר אנחנו היינו מבצעים את התשלומים היינו צריכים להפחית את כל המוצרים שאינם מזון.
יוכי אילוז: לעיתים היינו צריכים להוריד מהתקציב שהוקצב לעמותה.
יוכי אילוז: השנה אנחנו שינינו את הנושא הזה.
יוכי אילוז: אני מקווה שזה יעבור.
יוכי אילוז: זה כרגע נמצא בשלב פרסום ואני מקווה שהנושא הזה גם יקל על עמותות שקונות ורוכשות עבור הנזקקים גם מוצרים שאינם מזון.
יוכי אילוז: אנחנו מדברים על 10 מוצרים בסיסיים של חומרי ניקיון למטבח, טיטולים , מטרנות, וכאלה שהם לא היו נכללים בסל המזון הבסיסי שדרשנו מהעמותות.
אורי מקלב: הנושא של הנעלה, הלבשה, ספרי לימוד.
אורי מקלב: כל העמותות שעוזרות בנושאים האלה הן לא נכנסות לקריטריונים של עזרה?
יוכי אילוז: של סלי מזון לא אבל בקרן העיזבונות כן.
יוכי אילוז: המשרד באמצעות קרן עיזבונות המדינה במשרד המשפטים מתקצב עמותות שמסייעות לנזקקים בכל התחומים.
יוכי אילוז: כמובן שזה לא גובל בכפל תמיכות מהמשרד.
יוכי אילוז: לא עמותות שמנהלות פנימיות וכדומה לנוער בסיכון.
יוכי אילוז: עמותות שעובדות עם הקהילה אנחנו מתקצבים אותן באמצעות קרן העיזבונות ואנחנו הגוף הממליץ בעצם לשאר התחומים, ושם באמת יש כסף הרבה יותר גדול.
אורי מקלב: זאת אומרת כל מי שפועל ולא בתחום המזון לא יכול בכלל להיכנס לקריטריונים שלכם.
אורי מקלב: אני מכיר עמותה שמחלקת נעליים בהיקפים של מיליונים, כאלה שמחלקים לבוש, נותנים שוברים ללבוש, כאלה שעוזרים בספרי לימוד, בכלי כתיבה, כאלה שנותנים עזרה בלימודים, כאלה שמסייעים בטיפולי שיניים.
אורי מקלב: סוג של עמותות לא יכול להשתלב בכלל גם לא בתמיכה של כספי עיזבונות?
יוכי אילוז: מכספי עיזבונות כן, אבל לא בתמיכה של הנושא של המזון.
אורי מקלב: סך הכול מה הוא התקציב של כספי עיזבונות?
יוכי אילוז: השנה כ-35 מיליון שקלים אישרו לנו.
יוכי אילוז: אנחנו ממתינים לפרוטוקול הסופי של השופט שיתקבל בחודש הבא.
אורי מקלב: אני אשאל את השאלה הזאת את כולם.
אורי מקלב: האם יש לכם סיכום של התקציב?
אורי מקלב: עמותות שכן נתמכות על ידיכם מה ההיקף התקציבי שלהן?
אורי מקלב: אם אנחנו מחברים את התקציב של העמותות שכן עמדו בקריטריונים באיזה היקפים הן נתמכים?
יוכי אילוז: בנושא של מזון העזרה היא מאוד סמלית.
אורי מקלב: מהמכתבים שהגיעו אלינו אנשים טוענים שזה פחות מאחוז אחד מסך תקציבם.
יוכי אילוז: זה סדר הגודל.
יוכי אילוז: זה נובע ממגבלות התקציב שלנו.
יוכי אילוז: כמובן ההנהלה של המשרד פועלת להגדיל את סכום הסיוע בנושא מזון.
יוכי אילוז: המנכ"ל נחום איצקוביץ עמד בראש ועדה לביטחון תזונתי שהגישה את המלצותיה לראש הממשלה אשר קיבלה רק חלק מהן.
יוכי אילוז: כרגע ישנה פעולה לקראת השנה הבאה להבטיח את הנושא של הביטחון התזונתי בסכום של כמה מיליוני שקלים.
יוכי אילוז: הנושא כרגע בגיבוש.
יוכי אילוז: סדר גודל של אחוז הוא בהחלט סדר הגודל.
אורי מקלב: ואני מבין שהמשרד לא מרוצה.
יוכי אילוז: בוודאי.
יוכי אילוז: יש לדעתי כמה סיבות.
יוכי אילוז: היה שינוי בכללי הוועדה הציבורית של משרד המשפטים של ועדת העיזבונות, היה סעיף שהמשרד מקבל 10% מכלל כספי העיזבונות לנושא מזון.
יוכי אילוז: הם הורידו את זה ל-10% מנושאי רווחה ולא יותר מ-4 מיליון שקל.
יוכי אילוז: היה להם פעם איזה תקציב של עשרות מיליונים שהם קיבלו.
יוכי אילוז: כנראה הם חששו להעביר את זה אלינו.
יוכי אילוז: הנושא של כללי הוועדה הציבורית זה באחריות משרד המשפטים והיועץ המשפטי לממשלה.
יוכי אילוז: כל ההתנהלות של הוועדה.
יוכי אילוז: מכלל כספי עיזבונות המדינה היינו מקבלים תמיד 10%.
יוכי אילוז: היתה איזו שנה שהמדינה קיבלה כמה עשרות מיליוני שקלים ואז נוצר מצב שהם צריכים להעביר אלי 10%.
יוכי אילוז: מאן דהוא שינה את הכללים.
יוכי אילוז: זה היה יוצא הרבה.
יוכי אילוז: אז הורידו את זה ל-10% מכספי הרווחה ולא יותר מ-4 מיליון שקלים.
יוכי אילוז: זאת אומרת שהתקציב לנושא מזון מעיזבונות 4 מיליון שקלים.
יוכי אילוז: מחלקים את זה ל-3.