GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: ה-30 לספטמבר היה בין יום כיפור לסוכות, זמן לחוץ לכל הדעות.
אורי מקלב: אנשים שלחו דיווחים בדואר רשום.
אורי מקלב: חלקם הגישו דוח ממש לפני סוכות.
אורי מקלב: הם קיבלו הודעה שרשם העמותות לא מתחייב כלפיהם.
אורי מקלב: אני אתן לאחד הפונים לדבר תחילה.
שלמה וייס: זה כפי שיושב הראש אורי מקלב אמר.
שלמה וייס: עד ה-30 בספטמבר, רשם העמותות פתח את המעטפות ב-11 לאוקטובר.
שלמה וייס: החותמת היתה לפי 11 באוקטובר.
שלמה וייס: כך שרשם העמותות אמר לך, לא הגשת בזמן אל אף שאנשים שלחו בדואר רשום.
אורי מקלב: יש להם קבלה מהדואר שהם שלחו בספטמבר?
שלמה גרוס: יש להם.
שלמה גרוס: כולם קיבלו קבלות.
אורי מקלב: מה קובע?
אורי מקלב: מה התאריך הקובע?
אורי מקלב: מתי שנשלח או מתי שהתקבל?
שלמה גרוס: באופן נורמלי זה מתי שזה נשלח בדואר רשום.
שלמה גרוס: אלה שהגישו ב"אסרו חג" מיד אחרי סוכות, זה היה 11.10.
שלמה גרוס: בעיה נוספת: רשם העמותות התחיל להקפיד מהשנה שהדוח המילולי יאושר על ידי אסיפה כללית.
שלמה גרוס: בשנה שעברה לא הקפידו על זה.
שלמה גרוס: יש הוראות לעשות את זה.
שלמה גרוס: חלקם עשו את זה, חלקם לא עשו את זה.
שלמה גרוס: השנה הקפידו על זה לכן היה מספר רב של עמותות שקיבלו מכתב שחסר חומר והם התבקשו להגיש את החומר.
שלמה גרוס: אני באופן אישי הגעתי עם מכתב של עמותה.
שלמה גרוס: נאמר לי, הודעה קיבלנו, החומר נכנס לתור, ועכשיו תחכה עוד חודש וחצי.
שלמה גרוס: מה שאומר שאדם פעל כדין, הגיש את החומר בזמן, יש בעיה, לא מהותית.
אורי מקלב: מה שאני מבין ממך שאם היה חסר מסמך לא מקבלים את זה שהגשת את זה עד ה-30.9 או 11.10.
שלמה גרוס: הבעיה היא יותר גדולה לגבי החשב הכללי.
שלמה גרוס: הוא לא רק אומר שלא תקבל כסף אם אין לך ניהול תקין.
שלמה גרוס: הוא אומר אם עד ה-1 לינואר לא יהיה לך ניהול תקין לא תקבל כסף כל השנה.
שלמה גרוס: פירושו של דבר שאם אדם חסר לו נייר אחד רשם העמותות גוזר כליה על העמותה.
שלמה גרוס: הוא יכול לסגור את העמותה, לשלוח את התלמידים הביתה.
שלמה גרוס: מתנצלים: ועד העמותה שכח לכתוב בפרוטוקול שהוא מאשר את הדוח המילולי לכן כל התלמידים ילכו הביתה.
שלמה גרוס: אני אומר מה המצב כרגע.
שלמה גרוס: נכון שבשנה שעברה החשב הכללי עתר באיזה נוהל מיוחד את כל אלה שהגישו באיחור, נכון.
שלמה גרוס: עדיין לא ברור אם הנוהל הזה יחול גם השנה או לא.
שלמה גרוס: הם לא רוצים בכלל להגיע לזה.
שלמה גרוס: זה בעיקר הנושא שעומד על הפרק.
ירון סוקולוב: ראשית חל שיפור בתפקוד של רשם התאגידים והעמותות.
ירון סוקולוב: צריך גם הנחיה.
ירון סוקולוב: היא קיימת ברמה של קבלת ההחלטות אבל שתחלחל גם לעובדים שם שתיעשה האבחנה בין סיבות טכניות לבין סיבות מהותיות.
ירון סוקולוב: לא תמיד זה נלקח בחשבון.
ירון סוקולוב: סיבה טכנית למשל זה אם שכחנו מסמך, נשמט המסמך.
ירון סוקולוב: ויש התראה שיורידו לך את המימון.
אורי מקלב: אני יודע שכאשר מגישים בקשה למכרז עורכי המכרז מקפידים על כך שכל המסמכים יימצאו.
אורי מקלב: אבל אפילו שם נותנים לך הזדמנות להשלים את המסמכים אם לא הגשת אותם במועד.
ירון סוקולוב: יש סיבות אובייקטיביות שלא תלויות ברשם אבל מצד שני זה לא צריך לעניין את הלקוחות של הרשם.
ירון סוקולוב: קרי, את העמותות, וזה מצוקת כוח אדם.
ירון סוקולוב: לכן מצטברים תיקים שהם לא עומדים בקצב של העברה.
אורי מקלב: אתה בעצם מבקש זמן עד ה-1.1.10.
ירון סוקלוב: זאת כוונתי.
ירון סוקלוב: אני אתמול עשיתי בירור לקראת הישיבה.
ירון סוקלוב: אני לא יכול להגיד שזה מדגם מייצג אבל זה 5 עמותות שכבר הגישו ביוני את המסמכים.
ירון סוקלוב: לא קיבלו שום היזון חוזר שמשהו לא בסדר עד רגע זה.
ירון סוקלוב: לעומת זאת יש הרבה עמותות שכבר קיבלו את האישורים.
ירון סוקלוב: אני לא מדבר על עמותות חדשות אלא על עמותות קיימות.
ירון סוקלוב: אנחנו מקווים שבעתיד יהיה חוק אחד שמאחד את כולם.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כששואלים אותי מה זאת עמותה אני אומרת שזאת חברה ללא רווח.
גלי גרוס: זה תאגיד ללא כוונת רווח.
גלי גרוס: יש סוגים שונים של תאגידים, או עמותה או חברה לתועלת הציבור.
ירון סוקלוב: אני אגדיר מה זה עמותה.
ירון סוקלוב: זה ארגון שאסור לו לחלק רווחים.
ירון סוקלוב: זה לא אומר שהם לא יכולים ליצור הכנסות למטרות הציבור.
ירון סוקלוב: ההבדל מחברה שהיא מבוססת על חוק החברות ולא על חוק העמותות.
גלי גרוס: יש הסדרה מפורשת בחוק החברות.
גלי גרוס: זה תיקון שהוכנס לפני שנה וחצי בערך שהוא מקדיש פרק שלם לחברה לתועלת הציבור וקובע הוראות מיוחדות לגביה ששונות כמובן מהתייחסות לחברה עסקית.
גלי גרוס: בהרבה מאוד דברים יש התאמה מלאה.
גלי גרוס: למעשה יש האחדה מול הוראות חוק העמותות.
גלי גרוס: הדיווחים גם זהרים, הפיקוח של רשם העמותות שזה גם זרוע מלכ"רית של רשות התאגידים.
גלי גרוס: יש הרבה מאוד דברים שהם דומים.
גלי גרוס: יש הבדלים מסוימים.
אביטל שרייבר: הבקשה שלי היא שעד ה-31 לדצמבר ואם אפשר לפני כן, האישור צריך להיות בידי העמותה ב-1 לינואר 2010.
גלי גרוס: אותו תיקון שדיבר על חברות לתועלת הציבור לפני שנה וחצי מתייחס גם לחובת הקדמת הגשת הדוחות הכספיים עד ל-30 ביוני בשנה שלאחר שנת הדוח.
גלי גרוס: הטעם העיקרי לעניין הזה זה כדי שהציבור הרחב יוכל לראות את ההתנהלות השקופה של העמותה וכמה שיותר סמוך להתנהלות עצמה.
גלי גרוס: הוחלט שחצי שנה זה זמן סביר לעשות את זה.
גלי גרוס: היו אלינו מגורמים שונים וביקשו לקבל אורכה בעיקר מלשכת רואי החשבון שטענו שזה לא סביר מבחינתם להספיק להגיש את הדוחות עד ה-30 ביוני ולכן במהלך השנתיים האחרונות נתנו עד ה-30 בספטמבר.
גלי גרוס: אבל כמובן שאין שום מניעה.
גלי גרוס: זה לא משהו שהוא בלתי אפשרי לעשות, להגיש את זה גם קודם.
גלי גרוס: וכל מי שהגיש קודם זה די מפתיע אותי הנושא של הפניות ביוני כי אני עוקבת אחרי התאריכים של הבודקים.
גלי גרוס: אנחנו בודקים את הפניות שהגיעו אלינו בצורה כרונולוגית והיום אנחנו נמצאים כבר באזור סוף ספטמבר מבחינת הפניות שהגיעו וכבר באוקטובר.
גלי גרוס: מי שכמובן הקדים להגיש נבדק קודם.
גלי גרוס: אז אני אשמח לקבל פניות של עמותות שהגישו קודם ולא היתה התייחסות.
גלי גרוס: היום העבודה אצלנו התייעלה כי הקדמנו את המועד להגשת המסמכים.
גלי גרוס: היו מקרים בודדים שבאמת היתה תקלה אצלנו.
גלי גרוס: אני לא נתקלתי בהרבה מקרים.
שלמה וייס: בעבר חוק העמותות 1980 קבע שצריך להגיש עד 13 חודש.
שלמה וייס: הורידו את זה ל-30 ביוני.
שלמה וייס: זאת אומרת 6 חודשים.
שלמה וייס: הדבר הזה לא נעשה סתם ככה.
שלמה וייס: אני לא מבין למה לשכת רואי החשבון לא מתייחסים.
שלמה וייס: עשו את זה בגלל תזמון הגשת הדוחות.
שלמה וייס: רואה חשבון בהתחלה מגיש דוחות של לקוחות פרטיים, לאחר מכן בנקים, לאחר מכן חברות, ורק בסוף עמותות.
שלמה וייס: זאת אומרת שהסיבה היותר דומיננטית כאן בהגשה של דוחות מאוחרים היא בגלל שפשוט רואי החשבון לא מסוגלים בקצב הזה, לטפל בכל לקוחותיהם בבת אחת.
שלמה וייס: אני רוצה להציע שיהיה נוהל לבקשת ארכות.
שלמה וייס: הכל מתבסס על מאזן.
גלי גרוס: בעמותות שמחזור הכספים מעל למיליון שקל אז נותנים להם ארכה.
אביטל שרייבר: או בעמותות נתמכות גם מהשקל הראשון.
גלי גרוס: לא אלינו.
גלי גרוס: זו לא דרישה שלנו.
אביטל שרייבר: זו לא דרישה שלכם.
אביטל שרייבר: זו דרישה של החשב הכללי.
אביטל שרייבר: כל עמותה נתמכת בשקל.
ירון סוקולוב: אני אומר בעידן המיכון והמחשוב דוחות יכולים להיות מוכנים תוך 3 חודשים והחוק מאפשר חצי שנה.
ירון סוקולוב: זאת הערה אחת.
ירון סוקולוב: הערה שנייה, לשכת רואי החשבון לא מייצגת את העמותות.
ירון סוקולוב: אנחנו הלקוחות שלהם.
ירון סוקולוב: רואה חשבון שלא יעמוד בדרישות שלנו נחליף אותו.
רוני פרגר: בנושא ארכות למשל כמו במס הכנסה הרשם אומר שהוא לא יכול לנהל כזאת מין מערכת בגלל שצריך לשנות את החוק בעניין הזה שיש בכלל נושא של מייצג ברשם העמותות.
רוני פרגר: למרות שהוא מייצג יש לו לקוחות שהוא מייצג אותם ברשם העמותות.
רוני פרגר: בקיצור, רשם העמותות דחה את ההצעה הזאת.
רוני פרגר: זה עלה לא פעם אחת ולא פעמיים.
רוני פרגר: ניתנה ארכה.
רוני פרגר: מכל מקום מס הכנסה מתחשב יותר ונותן את זה באופן מדורג.
רוני פרגר: אנחנו ביקשנו, זה נדחה.
רוני פרגר: רוב רואי החשבון בארץ עמדו במטלה אבל אסור לשכוח שהלקוחות חייבים לשתף פעולה, להיות מוכנים עם החומר שלהם.
אביטל שרייבר: מי שאמור להגיש לנו זה לא רואה החשבון אלא העמותה עצמה ולא רק את הדוח הכספי אלא לפחות 4 מסמכים אחרים כך שאנחנו לא יכולים לנהל מערכת אחת נפרדת מול רואי החשבון ומערכת מול העמותות.
אביטל שרייבר: לכן היה קושי.
אביטל שרייבר: אבל גם בהקשר של ארכות, דיברנו עם רואי חשבון אחרים.
אביטל שרייבר: הארכה של 3 חודשים לא מתחייבת.
אביטל שרייבר: אפשר גם להקטין את זה.
אביטל שרייבר: אפשר גם במגזר מסוים של עמותות.
אביטל שרייבר: דווקא ציבור המייצגים של העמותות עצמן מבקש להקדים את המועד ולתת פחות ארכה.
אביטל שרייבר: אז פה אנחנו נצטרך לבדוק איך אנחנו מתמודדים עם שתי הדרישות הסותרות האלו.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מישהו אמר שקודם רואי החשבון מטפלי בחברות ורק אחר כך בעמותות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בעצם למה לא להפוך את הסדר?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה לא עושים להיפך?
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם רשם החברות לא מחייב לא צריך לסגור את החברה או להעביר לה כסף.
שלמה וייס: הבנקים מתחייבים לעשות את זה מיד בתחילת השנה.
שלמה וייס: אחר כך יש חברות, אגודות שיתופיות.
שלמה וייס: אחר כך יש כל מיני אגודות שקשורות למדען הראשי.
ירון סוקולוב: 70% מהחברות הן חברות קטנות.
ירון סוקולוב: אין בעיה לעשות את ראיית החשבון והבקרה ב-6 חודשים.
ירון סוקולוב: ואם יש מקרה פרטי שיפנו.
ירון סוקולוב: אנחנו תמיד נענים.
ירון סוקולוב: העמותה פונה, מבקשת ארכה
אורי מקלב: עורך די שרייבר, מה דעתך על כל אלה שהגישו עד 11 ל-10.
אביטל שרייבר: כל אלה שהגישו עד ה-11.10 ייבדקו.
אביטל שרייבר: הבעיה היא עם כאלה שלא הגישו עד התאריך הזה.
אביטל שרייבר: מי שזכאי יקבל אישור.
אביטל שרייבר: הבעיה היא כאשר חסרים מסמכים, כאשר חסר למשל משהו חשוב כמו דוח פעילות.
אביטל שרייבר: אנחנו לא גמישים ביכולת לגייס כוח אדם בחודשים מסוימים.
אביטל שרייבר: אנחנו מגייסים לפי הכללים של נציבות שירת המדינה.
אביטל שרייבר: אנחנו מבקשים מהעובדים לעשות שעות נוספות.
אביטל שרייבר: אנחנו לוקחים עובדים ממחלקות אחרות שיעשו מסלול מהיר לכל ההשלמות.
שלמה וייס: שרשם העמותות יגיד שהוא נותן לאנשים עוד חודש.
שלמה וייס: זה היה פותר את הבעיה.
שולי צבי: מה שאביטל אומרת זה שמי שהגיש בזמן ולא היו חסרים לו מסמכים יקבל את הסיוע בזמן.
שולי צבי: אחרים ייבדקו בהתאם לתור.
שולי צבי: זה לא אומר שהוא לא יקבל.
אביטל שרייבר: עמותה שלא הגישה בקשה מלאה כאילו לא הגישה בקשה.
שלמה וייס: אבל אי אפשר לסגור מוסד שלא הגיש את הדברים בזמן.
אורי מקלב: האם אפשר לצאת בהודעה וגם בבשורה לכל אלה שהגישו, אתם תעשו מאמץ עד סוף השנה להגיש?
קריאה: אנחנו עובדים במלוא הקיטור.
אורי מקלב: בואו נסכם שאתם עושים מאמץ מתוגבר לגמור עם זה ואני פונה לחשב הכללי בזה לתת לאלה שאיחרו עוד חודש.
אורי מקלב: אם נסכם על הדבר הזה אז אנחנו נצא מפה עם בשורה.
שולי צבי: אם יש מסמך מהותי הוא חייב להיות מוגש ביחד עם בקשת התמיכה ועמותה שלא הגישה אותו לא יכולה להידון כי המשמעות של עמותה שלא הגישה את המסמך הזה למרות שהוא נראה טכנית מסמך אחד אבל הוא מסמך מהותי ואם אין אישור על ניהול תקין עמותות אחרות שכן מתנהלות כמו שצריך הן אלה שיזכו בכסף כי תקציב המדינה הוא מוגבל והוא מתחלק באופן שוויוני, איך שקבע מבחן התמיכה בין כל העמותות שזכאיות לתמיכה.
שולי צבי: חשוב שנדע כבר מראש בשלב של הדיונים בוועדות אם עמותה כלשהי זכאית לתמיכה, אם היא מתנהלת באופן תקין.
שולי צבי: ב-1 בינואר עמותות מגישות את הבקשות ואז מיד מתחילות הוועדות לדון.
שולי צבי: סיום דיוני ועדת התמיכות על פי נוהל שר האוצר הוא ב-1 למרץ.
שולי צבי: יש היום מסלול לעמותה שהגישה אישור על ניהול תקין.
שלמה וייס: הדבר לא נכון, כי אנשים מגישים דוחות של 2009.
שלמה וייס: הם לא מגישים דוחות של 2010 כי העמותה היתה תקינה עד ה-1 לינואר 2010.
שלמה וייס: היא הגישה ניהול תקין, רק היא הגישה לא אחד שתקף ל-2010.
שלמה וייס: נעשה סדר, הוא מגיש את המאזנים למשרד הרלוונטי.
שלמה וייס: יש רואה חשבון של החשב הכללי שבודק.
שלמה וייס: המסמך מהותי אבל בפועל רואי החשבון שבודקים את החומר לא גומרים לבדוק את החומר ב-1 בינואר, וגם החשב הכללי יודע את זה.
שלמה וייס: הוא יודע שיש ניהול תקין.
שלמה וייס: לא מדובר פה בעמותה שלא מגישה מאזנים.
שלמה וייס: היא מגישה מאזנים ודוחות מקורות ושימוש והנהלה וכלליות ורואה חשבון חותם על זה.
שלמה וייס: יש פה החלטה שכמו שאנחנו מנהלים את העמותה שאתם תגידו שלא.
שלמה וייס: ואז מתחיל עירוב הפוליטיקה בשיקולים מקצועיים, ואז מתחיל הלחץ כי לא נסגור מוסדות בגלל שאין ניהול תקין.
שלמה וייס: למה אתם מעמידים את הקושי הזה כשאתם רואים שרשם העמותות אומר אין כוח אדם?
שלמה וייס: שהחשב הכללי יוסיף כוח אדם.
שלמה וייס: למה ביד אחת להגיד אין כוח אדם וביד השנייה להיתמם?
שלמה וייס: אני עכשיו יכול להתחייב לך שמיליארד השקל שמגיעים ממחלקת הישיבות של משרד החינוך שזה המשרד שמעניק את הכסף מדי חודש אם הוא יחלק את הכסף פני סוף חודש ינואר וזה יהיה מקדמות גם, כי לא יהיו דיונים בוועדה.
שלמה וייס: זה יהיה באמת נס גלוי.
שלמה וייס: העמותות רוצות.
שלמה וייס: הגשנו את החומר.
שלמה וייס: אז היה חסר לי נייר והשלמתי אותו.
שלמה וייס: אבל אי אפשר להגיד ל-500 תלמידים לכו הביתה כי לא הגשתם בזמן.
ירון סוקלוב: אני אומר נאה דורש נאה מקיים.
ירון סוקלוב: כולנו מסכימים שצריך להגיש במועד ולפי התנאים.
ירון סוקלוב: אבל כולנו בני אדם.
ירון סוקלוב: יכולה להיות מניעה או דחייה מסיבה כזו אחרת, כוח עליון, רואה חשבון פתאום מנוטרל מסיבה כזו או אחרת.
ירון סוקלוב: חשובה הבהרה מהחשב הכללי שזאת לא הסיבה כפי שאני שומע כאן שעמותה שלא יהיה לה ניהול תקין למעשה יורדת מן הפרק מבחינת התמיכות.
ירון סוקלוב: אנחנו מכירים גם את ההליך של המדינה.
ירון סוקלוב: ועדות תמיכות עם כל הכבוד, למרות שהשדולה שלנו הגישה הצעת חוק לקבוע לוח זמנים מאוד ברור בנושא הזה ועדת השרים לענייני חקיקה דחתה את זה.
ירון סוקלוב: זה מחשיד את המדינה.
ירון סוקלוב: אז המדינה לא יכולה להקשות על עמותות וללכת על קוצו של יוד ומצד שני היא לא עומדת בלוחות זמנים של ועדות תמיכה.
ירון סוקלוב: יש ועדות תמיכה שרק עכשיו בדצמבר עומדות לאשר מינואר תשלומים, חוץ מתקדים שהולכים לעשות שיקבלו עד סוף דצמבר רק 83% מהסכום עבור דיווח בפועל של 10 חודשים ואת נובמבר-דצמבר בינואר גם יתנו להם 80% מזה והחשב הכללי ישאיר לו 4% לשנה קדימה כדי לבדוק את כל הדברים.
אברהם חבצלת: לסיכום הייתי רוצה מהיושב ראש שתצא מכאן בשורה ברורה שהחשב הכללי יאשר ארכה של 30 יום להגשת אישור תקין לאור העובדה שיש קשיים בכל המקומות להגיש במועד.
אברהם חבצלת: מי שיעמוד בתנאי הזה לא תיפגע ההקצבה שלו.
אורי מקלב: אני רוצה להתכנס ולסכם.
אורי מקלב: כפי שאמר עו"ד שרייבר ייעשה מאמ4ץ וברוב המקרים עד ה-1 יהיו לכולם את האישורים.
אורי מקלב: כולם הגישו בזמן.
אורי מקלב: הזמן הוא 11.10.
אורי מקלב: אבל היה להם צורך בהשלמת מסמכים.
אורי מקלב: יכולה להיות איזו גלישה בבדיקה שלהם, הגם שהם פתחו מסלול מהיר, הושיבו פקידה מיוחדת להשיב לכאלה שהביאו את המסמך שחסר.
אורי מקלב: 1 בינואר, איך שלא יהיה אנחנו מדברים על מיטת סדום.
אורי מקלב: גם אלה שהגישו בזמן יקבלו את ההקצבה בסוף השנה.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שחלק עדיין לא קיבלו.
אורי מקלב: מדובר על אנשים שהגישו ביוני כמו על אנשים שקיבלו את זה בימים אלו מפני כל מיני סיבות.
אורי מקלב: אנחנו מבקשים שתהיה הארכה של 30 יום לכאלה שלא קיבלו תשובות מרשם העמותות.
שלמה וייס: יש אישור שנקרא ניהול תקין חלופי.
שלמה וייס: יש בעיה של חוסר כוח אדם בנוגע לכך.
שלמה וייס: זה אמור בדרך כלל לגבי העמותות החדשות.
שלמה וייס: סעיף 46.
שלמה וייס: חייבים לסדר את זה גם כן.
אורי מקלב: נעבור לנושא הבא ברשותכם והוא שימוש בכרטיסי אשראי לעמותות.
אורי מקלב: דיברנו על זה בישיבה קודמת.
אורי מקלב: לא נחזור על זה.
אורי מקלב: בואו נמצא את הדרך שתאפשר לעמותות להשתמש בכרטיסי אשראי אם זה דרך מורשה חתימה ואם זה דרך שתי חתימות.
אורי מקלב: גם מבחינת רשם העמותות שראש העמותה משלם מכיסו הפרטי זה לא רצוי.
אביטל שרייבר: בוועדה הקודמת דיברנו על כללים חדשים מעודכנים.
אביטל שרייבר: לעומת הכלל שיצא בשנת 2005.
אביטל שרייבר: במסגרת הכללים וגם בעקבות הדיון בוועדה נפגשנו עם נציגי חברת ויזה כאל.
אביטל שרייבר: שמענו מהם את האפשרויות השונות לסוגים שונים של כרטיסי אשראי שיכולים להתאים בהקשר לדברים שמעסיקים אותנו.
אביטל שרייבר: גיבשנו הסדר שנראה לנו נכון ופרסמנו אותו במסגרת טיוטת הכללים לפני כחודשיים לציבור הרחב והעברנו את זה גם לגופים מן המגזר השלישי.
אביטל שרייבר: קיבלנו די הרבה התייחסויות.
אביטל שרייבר: הנוהל נועד גם לתת מענה במקרים שבהם לעמותה יש קושי רב להתנהל באמצעות שני מורשי חתימה.
אביטל שרייבר: גם מענה לנושא של קופה קטנה.
אביטל שרייבר: הסתבר שיש שני סוגים כרטיסי אשראי שיכולים לתת מענה לנושא הזה.
אביטל שרייבר: אם המגזר השלישי יגיע להסדר על סוגים נוספים של אשראי נבדוק את זה כמובן.
אביטל שרייבר: סוג אחד, כרטיס שנטען אבל לא ניתן לבן אדם מסוים כמו בכרטיסי האשראי הרגילים.
אביטל שרייבר: הוא מוגבל לסכום של אלף שקל.
אביטל שרייבר: הוא סוג של מזומן.
אביטל שרייבר: בהקשר של קופה קטנה, אפשר להשתמש אז בכרטיס האשראי.
אביטל שרייבר: ההחלטה בדבר הוצאת כרטיס אשראי תיחתם על ידי שני מורשי חתימה.
אורי מקלב: אלף שקל זה סכום קטן מדי.
גלי גרוס: זו הגבלה של בנק ישראל.
מירב צברי: כרטיס נטען אנונימי של עד אלף שקל הוא מוחרג מבחינת חוק איסור הלבנת הון.
מירב צברי: אפשר לקנות כמה כרטיסים.
גלי גרוס: השימוש בכרטיס אשראי הוא מאוד נוח.
גלי גרוס: מצד שני יש לו את הבעיות שלו בשימוש בכרטיסי אשראי באופן בלתי מוגבל בעמותות עם הדרישה של שני מורשי חתימה והפיקוח הנכון על הכספים.
גלי גרוס: כי ברגע שהכסף משולם בכרטיס אשראי אי אפשר לבטל את ההוצאה.
גלי גרוס: מצד שני יש דברים שכרטיסי אשראי נוחים.
גלי גרוס: או בגלל שאין ברירה אלא להשתמש בכרטיס אשראי או בגלל שלא להשתמש בכרטיס אשראי הופך להיות משהו בלתי סביר.
גלי גרוס: למקרים של חשבון תשלום חשבון חשמל יש פתרונות אחרים.
אביטל שרייבר: הסוג הנוסף של כרטיס אשראי הוא כזה שהתשלום באמצעותו כפוף לכך שיש יתרה כספית לחשבון ייעודי שנפתח לצורך הכרטיס הזה.
אביטל שרייבר: לגבי נסיעות לחו"ל השימוש בכרטיס מהסוג הזה יהיה כפוף לכך ששני מורשי חתימה יעבירו כספים לצורך המסוים, לאותו חשבון ייעודי.
אביטל שרייבר: כשמדובר בהוצאות כאשר יש קושי ממשי לשלם אותן בדרך אחרת כמו תשלומים דרך האינטרנט, אגרה לרשם, נסיעות לחו"ל.
אביטל שרייבר: היתרון הוא בזה שמלכתחילה מי שמקבל את הכרטיס ליד לא יוכל להוציא יותר כספים ממה שמורשי החתימה יעבירו לאותו חשבון.
אברהם חבצלת: לגבי הנוהל החדש.
אברהם חבצלת: צריך לברך על הפרסום של כל ההוראות האלה.
אברהם חבצלת: יש התייחסות ברורה.
אברהם חבצלת: נמצא באתר.
אברהם חבצלת: אין ויכוחים בין רואי החשבון ללקוחות שלהם.
אברהם חבצלת: התנהלות עם כרטיס אשראי היא היום מחויבת המציאות.
אברהם חבצלת: לפתוח חשבון בנק לעמותה זה אומר לקחת שני אנשים שהם מתנדבים.
רוני פרגר: יש לחשבון בנק גם עלויות.
רוני פרגר: החשבון הוא עסקי שהעלויות שלו הן מאוד גבוהות יחסית.
אברהם חבצלת: בקשר לפתיחת חשבון בנק ייעודי לפעמים זה פתרון טוב אבל זה לא פותר את כל הבעיות.
אברהם חבצלת: הכרטיס הנטען, אם מדובר בעמותה יחסית גדולה, אלף שקל לא יושיעו אותה של קופה קטנה, כאשר הם מגלגלים עשרות מיליוני שקלים בשנה.
אברהם חבצלת: בנושא של חו"ל זה עדיין גם לא פותר את הבעיה.
רוני פרגר: יש רעיון כזה: לקחת את הכרטיס הנטען.
רוני פרגר: הוא בלתי אפשרי.
רוני פרגר: באותה מידה שבקופה גדולה בארגונים גדולים ניתן עשרת אלפים שקל בהמחאה מראש למישהו שמופקד על קופה קטנה, זו קופה קטנה בסדר גודל של אותה עמותה, באותה מידה ניתן לעשות החלטה על מסגרת האשראי לכרטיס.
רוני פרגר: וזה פותר את הבעיה של קניה גדולה חד פעמית.
רוני פרגר: מנפיקים כרטיס אשראי רגיל והוועד מחליט על מסגרת ההוצאות החודשית וכך תהיה מסגרת האשראי.
גלי גרוס: חלופה אחת היא באמת לשים סכום מוגבל לקופה קטנה.
גלי גרוס: אפשר להשתמש בכרטיס הנטען ואפשר לרכוש כמה כרטיסים נטענים.
גלי גרוס: החלופה השנייה זה כרטיס במסגרת אשראי קטנה מראש שמוגבלת לצרכים של קופה קטנה.
רוני פרגר: נניח שיש בחשבון אשראי מיליון שקל אבל אנחנו מגבילים את עצמנו למסגרת של 5000 שקל למשל.
רוני פרגר: חברת האשראי תהיה מוכנה לתת לי מסגרת של מאה אלף שקל.
רוני פרגר: אבל אני קובע לעצמי מסגרת של 5000 שקל.
גלי גרוס: הכוונה היא שהכרטיס עצמו יהיה מוגבל.
גלי גרוס: אם חברת האשראי תהיה מסוגלת להנפיק כרטיס כזה שהוא מוגבל למסגרת מסוימת אז אפשר יהיה להשתמש בכרטיס הזה.
גלי גרוס: לנו חשוב שהמגבלה תהיה מובנית לתוך הכרטיס.
רוני פרגר: רק להשלים את הרעיון.
רוני פרגר: לקניות הגדולות והחד פעמיות כמו שיש מסגרת אשראי לקופה קטנה ניתן לעשות מסגרת אשראי חד פעמית, לבקש הגדלה חד פעמית מהבנק, אנחנו רוצים מסגרת אשראי חודשית, החודש הזה 50 אלף שקל רק לחודש אחד.
רוני פרגר: זה ניתן לעשות.
רוני פרגר: שיטה כזאת היא דינמית וגמישה.
רוני פרגר: ואחרי שהמסגרת היתה גדולה ובוצעה הקנייה המסגרת הזאת תחזור לממדים שלה של 5000 או 1000 שקל לחודש.
ירון סוקולוב: אני חושב שתפקיד המדינה הוא לפקח ולבקר ולא לנהל את העמותות.
ירון סוקולוב: כרטיס אשראי זה מטבע עובר לסוחר.
ירון סוקולוב: על אחריות בעלי זכות חתימה והגופים המבקרים את העמותה לוודא שההתנהלות היא נאותה כולל הבקרה הכספית.
ירון סוקולוב: אין כמו כרטיס אשראי מבחינת נושא של שקיפות הדיווחים שקל לעקוב אחריו.
ירון סוקולוב: תמיד בעל זכות חתימה שני יכול לחתום על הדיווח שמגיע ולבוא למי שחתם אם זה לא כשורה.
ירון סוקולוב: . זו התנהלות פנימית.
ירון סוקולוב: אני מדבר על תפיסת עולם.
ירון סוקולוב: שיבקרו שהכספים מוצאים לצורכי הציבו לפי מטרות העמותה.
ירון סוקולוב: אני עוד לא ראיתי שהוציאו את הניהול התקין ממשרד הביטחון מפאת הוצאותיו לבתי מלון.
אורי מקלב: אני אומר ההתנהלות הישרה היום זה כרטיס האשראי.
אורי מקלב: הבעייתיות מתחילה עם כסף מזומן והחזרים.
אורי מקלב: זה עניין של שקיפות.
אורי מקלב: זה נותן חוזק אמיתי לעמותות.
אורי מקלב: מנהל העמותה יכול להיכנס לדף חשבון של חברת האשראי באינטרנט.
מירב בצרי: מירב מצד שני יש פרצה בזה שאדם יכול להתפתות להגזים בהוצאות השונות.
אורי מקלב: לסיכום.
אורי מקלב: אני מציע שנעשה פעם סיעור מוחות בנושא הזה.
אורי מקלב: ובינתיים פתחנו את הנושא הזה.
אורי מקלב: יחד עם זאת אנחנו באים לרשם העמותות ואומרים, לא אמרנו סוף פסוק.
אורי מקלב: אנחנו פתוחים לכל רעיון יצירתי שיעמוד בכללים שלנו ומנגד יחד עם כרטיסי האשראי.
אורי מקלב: יש גבול כמה אפשר לזרוק אחריות על רואי החשבון.
אורי מקלב: האחריות היא על העמותות.
אורי מקלב: אני מברך שיש התקדמות בנושא הזה ויש הקלה רבה על העמותות כאשר הם יכולים להשתמש בכרטיסי אשראי.
אורי מקלב: בקשר לנושא הראשון.
אורי מקלב: מי שמגיש בזמן זה ישתלם לו.
אורי מקלב: נעשה מאמץ שינתנו ארכות שגם אלה שלא הספיקו להגיש את הדוחות.
אורי מקלב: זה המסר שלנו.
אורי מקלב: זה יום חג, חג הנכים.
אורי מקלב: אני קודם מתנצל על האיחור הקל שהיה בפתיחת הישיבה וזאת בגלל שהשתתפנו ביחד עם הכספים.
אורי מקלב: שם דנו בעיקר על נושא הנכים בקשר למס הבצורת.
אורי מקלב: הנכים הגיעו להישגים.
אורי מקלב: ירדו שם לרזולוציות קטנות.
אורי מקלב: זה בזכות הפעילות של האנשים שמייצגים אתכם כאן באופן קבוע בכנסת.
אורי מקלב: אנחנו הולכים מעניין לעניין באותו עניין.
אורי מקלב: בחרנו בשני נושאים ביום הבינלאומי לאנשים עם מוגבלות.
אורי מקלב: בכלל הועדה כוועדה לפניות הציבור דנה הרבה במצוקות הנכים.
אורי מקלב: מיותר להגיד כמה קשה לנכים בלי הקשיים הבירוקרטים ואנחנו עושים את שלנו כדי לסייע.
אורי מקלב: פניות הציבור לגבי נהלי המכון הרפואי לבטיחות בדרכים לביצוע בדיקת כשירות.
אורי מקלב: הנושא הראשון לדיון היום זה מבחנים רפואיים לאנשים המבקשים רישיון נהיגה.
אורי מקלב: הנושא הזה מורכב משני אלמנטים.
אורי מקלב: אלמנט אחד, עניין התעריפים.
אורי מקלב: בדיקה, מסמכים נוספים.
אורי מקלב: קשיים כלכליים של הנכים בגלל האפשרות המצומצמת להכנסה.
אורי מקלב: הנושא השני ובו נדון ראשון, הבדיקות הרפואיות שמתבקשים כאלה שמפנים אותם מטעם הגופים לבדיקות פסיכיאטריות.
אורי מקלב: בנושא הזה יש אי בהירות וערפל ושום דבר לא מוגדר.
אורי מקלב: אנחנו נרחיב על זה את הדיבור.
אורי מקלב: מבקר המדינה דיבר גם כן על נושא של שקיפות.
אורי מקלב: אנחנו ניגע בזה.
אורי מקלב: אנחנו נבקש מחברת הכנסת מרינה סולודקין לומר מספר מילים.
מרינה סולודקין: הכנסת היום מציינת את יום זכויות הנכים.
מרינה סולודקין: אני מברכת את ציבור ארגוני הנכים.
מרינה סולודקין: אני כמעט מכירה את כל מי שיושב כאן מפני שהרבה שנים אתם נלחמים בנאמנות עבור הזכויות שלכם.
מרינה סולודקין: התחום הזה מאוד קשה.
מרינה סולודקין: היום אני מדברת במליאה בנושא של מפעלי נכים.
מרינה סולודקין: אני אבקש פטור מהארנונה.
מרינה סולודקין: הממשלה מתנגדת.
מרינה סולודקין: מה שאני אומרת לכם זה מאוד נכון שאתם כאן, שאתם נלחמים, שיש הפגנות וצריכים לחשוב גם על נושא ההפגנה הבאה.
מרינה סולודקין: תחשבו מפני שבלי לחץ לא מתון שום דבר למען החלשים לא קורה בחברה שלנו, לצערי הרב.
מרינה סולודקין: אני מעדיפה דרכי נועם אבל בעצם כל הזמן נלחמת.
שלומית אבינח: יש פה שני נושאים שקשורים אחד לשני, גם הניידות וגם הביטוח.
שלומית אבינח: אבנר אתה פנית בנושא הניידות.
שלומית אבינח: אז הפונים יציגו בקצרה.
שלומית אבינח: אני כמנהלת ועדה אומרת כי הרבה נכים נמצאים פה שלא אישרו השתתפות.
23631: ראשית, אני רוצה להודות לוועדה על הזמן ועל הקדשת המחשבה לנושא החשוב הזה.
23631: הפנייה שלנו היתה לאחר שהגיע מקרה לקליניקה של בחורה שיש לה CP.
23631: היא נדרשה להגיע למכון לבטיחות בדרכים וזה היה לגיטימי שיבדקו את מצבה הפיזי ויראו האם היא מסוגלת לנהוג ברכב ובאילו התאמות הדבר יכול להיעשות.
23631: מה שהיה נראה לנו מאוד לא הגיוני זה שאותה בחורה נדרשה גם לבדיקה פסיכולוגית כאשר אין שום עבר, אין שום הווה, אין שום דבר.
23631: הבעיה היחידה אם אפשר לקרוא לזה בעיה זה עובדת היותה אישה עם CP.
23631: חשבנו שזה לא נכון במיוחד לנוכח הוראות חוק שוויון לאנשים עם מוגבלויות שקובעות במפורש שהמדינה צריכה לאפשר כמה שיותר השתתפות והשתלבות של אנשים עם מוגבלויות בחיי היומיום.
23631: ברגע שאנחנו מערימים קשיים ומבקשים לבדוק בדיקות שאינן מן העניין אנחנו בעצם מונעים מהם את ההשתלבות הזאת.
23631: אנחנו יוצרים איזושהי סטיגמה.
23631: אנחנו אומרים שאדם עם CP בהכרח גם יש לו איזושהי בעיה מנטלית, נפשית, קוגניטיבית.
23631: זה נראה לנו מאוד לא נכון ולכן פנינו.
23631: הסיבה השנייה, אותה פונה הביאה לתשומת ליבנו את העובדה שאנשים שנדרשים להגיע למכון לבטיחות בדרכים ולהיבדק ובצדק נדרשים לשלם אגרה בסך 500 שקלים.
23631: אז נכון ש-500 שקלים נשמע לנו סכום לא מאוד גבוה ולא בשמיים אבל יש אנשים ש-500 שקלים האלה זה בדיוק מה שהם צריכים כדי לסיים לשלם למטפל הזר הסיעודי וכדי לקנות את התרופות.
23631: מה שמאוד מטריד זה שהדבר יכול להוות חסם לאנשים שאין בידם את הסכומים האלה.
23631: מדובר בבדיקה שמדינה דורשת לבצע.
23631: חייבת להיות ועדה שתבחן האם זה סכום שניתן לעמוד בו?
23631: האם זו גזירה שאנשים מסוגלים לה?
אורי מקלב: אני אבקש מדפנה להעיר.
דפנה סידס כהן: היום כאשר נכנסים לאתר משרד הבריאות שתחתיו פועל המרבד אנחנו מגלים רשימה של אגרות שהסכום שלהם כדלהלן: בדיקות כשירות נהיגה -562 שקלים, ביקורת חוזרת -289 שקלים, ועדת ערר – 954 שקלים, בדיקות כשירות נהיגה לרכב ציבורי וכבד – 878 שקלים, (אני לא יודעת עד כמה הסעיף הזה רלוונטי לאוכלוסייה שאנחנו דנים בה), עיון במסמכים – 105 שקלים.
דפנה סידס כהן: בנוסף לזה יש אגרה שהיא השלמת בדיקות שמשתנה בהתאם לבדיקה.
אורי מקלב: השאלה מה זה רכב ציבורי כבד?
אבנר עורקבי: רכב כבד ציבורי מדובר על משאיות כבדות ומוניות ואוטובוסים.
שלמה נקוה: אנחנו היינו מאוד מקווים לשלם אגרת רכב ציבורי רק לא נותנים לנו.
שלמה נקוה: נהג מונית אני לא יכול להיות אם אני לא נכה צה"ל.
יוסף ריבק: סליחה גם זו טעות.
יוסף ריבק: יש נהגי מוניות היום שאנחנו מאשרים אותם שהם נכים.
שלמה נקוה: אני עברתי ועדה ולא נתנו לי ואני לא נכה צה"ל.
שלמה נקוה: יש לי אישור.