GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אביטל שרייבר: מכיוון שאני יודעת שזה מתנהל ככה במקומות אחרים אני מודעת להכבדה.
אביטל שרייבר: אני לא יודעת אם זה נכון לפרוץ את העיקרון.
אביטל שרייבר: כי זו גם שאלה כמותית.
אביטל שרייבר: אם אתה מאשר את זה ל-20 או 30 עמותות שיש להן פעם בכמה זמן ביקור בחו"ל זה לא כמו שאתה מאשר את זה לכלל העמותות.
חיים אמסלם: אני רוצה לומר דבר.
חיים אמסלם: אני מקווה שהוא גם על דעת יושב ראש העמותה.
חיים אמסלם: אנחנו מבקשים שתוך פרק זמן סביר תביאו בפנינו הצעה סבירה שהיא תיתן מענה למה ששמענו כאן.
חיים אמסלם: אחרת אין לכם מענה.
חיים אמסלם: מה ששמענו זה לא מענה.
חיים אמסלם: אם לא יהיה באמת מענה שיניח את הדעת נצטרך ללכת לחקיקה.
חיים אמסלם: ואני לא חושב שכדאי שנפתח בכלל את החקיקה לגבי העמותות.
חיים אמסלם: לא כדאי.
חיים אמסלם: בואו נתמקד בנושא כרטיסי האשראי כי זה לפי דעתי הנושא המרכזי.
חיים אמסלם: יתר הדברים באמת אני מבין את השמירה שאתם מנהלים אבל איך אומרים אצלנו מן הזהירות גם שלא תרבה להיזהר.
חיים אמסלם: כשאתה מלחץ מדי אתה פשוט, אנחנו רואים את המצוקה של החברים.
מירב בצרי: אדוני, רק רציתי להעיר.
מירב בצרי: נדמה לי שיש פה איזה בלבול בין סיכונים.
מירב בצרי: אמרה נכון אביטל שהיו כבר מקרים שבעלי משרה כאלה ואחרים השתמשו בכרטיס אשראי.
מירב בצרי: אבל זה סיכון של בן אדם, זה לא סיכון של עמותה.
מירב בצרי: כשרוצים למצוא פתרון צריך לקחת בחשבון את הסיכון של העמותה.
אורי מקלב: אנחנו חייבים לסכם את הדיון הזה.
אורי מקלב: אנחנו רואים שהאלטרנטיבות לכרטיסי האשראי, השימוש במזומנים או השימוש בצ'ק גדול, השימוש האישי של מנהל העמותה, ואחרי זה יקבל החזרים הוא מספיק לא טוב מול החשש בחתימה על כרטיס אשראי.
אורי מקלב: אנחנו מבקשים שאתם כעמותות, יש לכם פרק זמן של מספר שבועות, אנחנו רוצים לקיים ישיבה נוספת בסוף יולי, זה עוד חודש, למצוא כן איזה הנחיה, איזה נוהל שמבחינת
אורי מקלב: כם יכול להועיל מבחינת הסבירות.
אורי מקלב: אם חתימה של שני אנשים בעיקרון או חתימה לפני החיוב, על אותו חיוב של כרטיס האשראי שני בעלי חתימה יצטרכו לחתום כדי שמנהל החשבונות יאשר את ההוצאה הזאת.
אורי מקלב: דברים שיהיה לכם את הבקרה האמיתית של שני בעלי זכות חתימה.
אורי מקלב: ההתחייבות עוד קיימת לפני שמשלמים והתשלום הוא בעצם דומה לאיך שמתנהל כרטיס האשראי.
אורי מקלב: מה שעוד חשבנו זה הנושא של ניהול תקין.
אורי מקלב: אנחנו רוצים שיהיה אישור כל שנתיים.
אביטל שרייבר: אנחנו ישבנו על זה בכמה פורומים.
אביטל שרייבר: הסיבה שאישור מנהל תקין ניתן מדי שנה זה קודם כל אחד התפקידים המרכזיים של רשם העמותות זה לבדוק שקיפות במסמכים שהעמותות מגישות.
אביטל שרייבר: החובה להגשת המסמכים השוטפים שזה דוחות כספיים ופרוטוקולים היא מדי שנה.
אביטל שרייבר: אנחנו מדי שנה מוציאים אישור מנהל תקין על בסיס הגשת המסמכים האלה עם בדיקה מאוד שטחית שלהם.
אביטל שרייבר: מבחינתנו לבדוק האם המסמכים הוגשו או להוציא אישור מנהל תקין אין הבדל מבחינת הזמן.
אביטל שרייבר: ברגע שאנחנו רואים שהמסמכים הוגשו כנדרש ואין איזושהי מניעה אחרת אנחנו מיד מוציאים אישור.
אביטל שרייבר: לכן להגיד שלתת לעמותות אישור מנהל תקין פעם בשנתיים זה אחד משניים, זה או לאפשר להם לא להגיש את המסמכים שהם אמורים להגיש מדי שנה, אין שקיפות כלפי הציבור.
אביטל שרייבר: אני אומרת שוב מבחינתנו לבדוק האם המסמכים הוגשו או לבדוק ולהוציא אישור מנהל תקין זה אותו הדבר.
אביטל שרייבר: זאת אומרת זה נעשה באותו זמן.
אביטל שרייבר: עכשיו, כמו שאמרו פה גם מקודם.
אביטל שרייבר: אנחנו קיצרנו במשך השנים האחרונות את משך הזמן שבו אנחנו בודקים.
אביטל שרייבר: החוק השתנה ומחייב היום להגיש את המסמכים לפני הזמן.
אביטל שרייבר: העמותות שמגישות מסמכים בצורה מלאה בזמן מקבלות אישור בזמן.
אביטל שרייבר: אני לא ראיתי מקרה שעמותה הגישה בזמן, עמותה אמורה להגיש עד סוף ספטמבר, היא אמורה לקבל את האישור לפני תחילת השנה.
אביטל שרייבר: מגישות אלפי עמותות עד סוף דצמבר.
אביטל שרייבר: באותו יום אנחנו מקבלים אלפי פניות בבת אחת.
אביטל שרייבר: לכן לבדוק אלפי פניות, אם תגישו היום תקבלו בעוד שבועיים.
אביטל שרייבר: היום אנחנו כבר מוציאים אישור.
אביטל שרייבר: למעלה מאלף עמותות כבר הגישו מסמכים וכבר יצאו אישורים.
שלומית אבינח: כמה עמותות יש בכלל?
אביטל שרייבר: 29 אלף.
אביטל שרייבר: יש בסביבות 12 אלף שמדווחות.
אביטל שרייבר: עכשיו מי שמגיש בזמן מקבל בזמן.
רוני פרגר: אולי כהקדמה לסיפור הזה של כרטיסי אשראי, מה שהעלה חבר הכנסת אמסלם שכל הנושא הזה של אישור יקבע בחקיקה או בתקנות יכול להיות שזה יפתור הרבה בעיות, הרבה ויכוחים.
רוני פרגר: יינתנו סמכויות למי שהוא בעל סמכות, ישללו סמכויות למי שאינו בעל סמכות.
רוני פרגר: יתנו אפשרויות לערעור.
רוני פרגר: להסדיר את העניין.
אורי מקלב: אנחנו רוצים עוד לנסות בלי חקיקה.
רוני פרגר: לגבי נושא של כרטיסי אשראי.
רוני פרגר: אני אשתמש בדוגמה שניתנה פה ולא שמו לב עליה.
רוני פרגר: היה מרמור גדול בנושא של צ'קים למוטב בלבד.
רוני פרגר: רשם העמותות מחייב בצ'קים למוטב בלבד והעמותות התנגדו.
רוני פרגר: במבט לאחור בהחלט יכול להיות שהבקרה הטובה הזאת עשתה טוב לעמותות ולא רק לרשם העמותות ולא רק לגבי שקיפות ציבורית.
רוני פרגר: עמותות היום פחות צריכות להסביר לאן הלכו הצ'קים בתמיכות לאברכים.
רוני פרגר: זה משך אש.
רוני פרגר: צ'ק למוטב בלבד פתר את הבעיה הזאת.
רוני פרגר: וזה עשה טוב לעמותות שהחשד הזה הוסר.
רוני פרגר: זאת כדוגמה גם לנושא של כרטיסי האשראי.
אביטל שרייבר: מלגות לאברכים אנחנו דרשנו שזה יהיה למוטב בלבד וזה קיבל את האישור.
אביטל שרייבר: אנחנו גיבשנו יחד עם העמותה נוהל מיוחד איך יצאו הצ'קים האלה, עד סכום מסוים.
רוני פרגר: כמקבילה לנושא של כרטיסי אשראי.
רוני פרגר: גם בכרטיסי אשראי זה נכון זה מכביד, אבל אנחנו שואפים כלשכת רואי חשבון לשקיפות ולבהירות.
רוני פרגר: אנחנו צריכים להחמיר.
רוני פרגר: זאת אומרת העמותות צריכות להחמיר על עצמן בגלל כספי הציבור שהן מקבלות ואין ספק מצד שני שצריך למצוא פתרונות ברוח הדברים האלה כמו נושא של קופה קטנה.
רוני פרגר: נכון קופה קטנה קצת שונה כי הצ'ק משוחרר בחתימה של שני מורשי חתימה וייתכן שיימצא איזה מין פתרון טכני או אחר של כרטיסי אשראי לתשלומים קטנים.
רוני פרגר: תשלומים גדולים אני לא חושב שזה מן הראוי לשלם תשלומים גדולים בכרטיסי אשראי את מה שניתן לשלם בצ'קים ולהישאר עם הבקרה כי הבקרה הזאת עושה רק טוב לעמותות.
רוני פרגר: אנחנו מדברים ומכאן אני מגיע לנושא הזה של הביקורות.
רוני פרגר: הביקורות לעניות דעתנו לא מגיעות סתם.
רוני פרגר: הן מגיעות בגלל כל מיני חשדות וכל מיני חששות.
רוני פרגר: אני אומר שהבקרה הטובה הזאת יכולה למנוע כפל ביקורות.
רוני פרגר: כי ברגע שהעמותות יתיישרו לרמת בקרה גבוהה יחסית.
רוני פרגר: לגבי הביקורות הכפולות יש הסכמה עם לשכת רואי חשבון ועם רשם העמותות.
רוני פרגר: אדוני היושב ראש תתפלא לשמוע שלשכת רואי חשבון למרות שהיא מתפרנסת מזה אבל היא לא בעד טרטור של העמותות בגלל שאנחנו סובלים.
רוני פרגר: זאת אומרת מצד אחד אנחנו מבקרים את העמותות בביקורת.
אביטל שרייבר: יש נוהל בינינו לבין החשב הכללי בשנתיים האחרונות אנחנו מתאמים את הביקורות.
אביטל שרייבר: אנחנו כן בודקים אפשרות שנעשה ביקורות שיתאימו גם למוסדות אחרים.
אביטל שרייבר: ולמרות שהביקורות לא מכוונות לאותה מטרה כי אנחנו בודקים דברים אחרים מאשר החשב הכללי וזה לא נכון שהחשב הכללי יתחיל לבדוק נושאים שקשורים אלינו.
אביטל שרייבר: הוא עושה את זה במידה מוגבלת.
רוני פרגר: בנושא כרטיסי אשראי, הנושא של צ'קים של העמותה זה בעצם די דומה.
רוני פרגר: זה יעזור לעמותות כדי למנוע ביקורות כפולות מחמת חששות למיניהן של אי סדרים וכולי.
רוני פרגר: זאת אומרת אם העמותות ישמרו על רמת בקרה גבוהה זה בהחלט יכול למנוע עודף ביקורות של החשב הכללי ורשם העמותות וכולי.
אורי מקלב: אדם רוצה לקבל אישור בטאבו, העמותה רוצה לקבל משהו בעזרת כרטיס האשראי דרך האינטרנט.
אורי מקלב: הוא לא נותן כרטיס האשראי הוא לא מקבל והוא צריך ללכת דרך רשם המקרקעין ולהוציא את זה וככה שהוא עושה את זה דרך האינטרנט עם מספר של כרטיס אשראי, זה אפשרי?
אורי מקלב: זה עולה 20 שקלים.
אורי מקלב: דרך כרטיס אשראי הוא עושה את זה.
ירון סוקולוב: המדינה מעודדת היום יותר שימוש באינטרנט כדי לחסוך.
מירב בצרי: המדינה מעודדת בכלל לבטל את הצ'קים.
רוני פרגר: אני מציע על מנת לפתור את הבעיה הזאת בהחלט צריך למצוא את דרך הזהב.
רוני פרגר: רשם העמותות יכול לשבת עם הנציגים של הארגונים השונים, הוא מכיר אותם וזה מתקיים, ולהגיע להסכמות.
אורי מקלב: במגבלות מסוימות אתה חושב שאפשר.
רוני פרגר: אבל מצד שני צריך לשמור על בקרה גבוהה.
רוני פרגר: זה בנושא של כרטיסי אשראי.
רוני פרגר: נושא של תדירות ביקורות.
אורי מקלב: אתה אומר שזה עדיף מכסף מזומן ועדיף שאותו מנהל מוציא מכספו ואחרי זה הוא מקבל החזרים.
אורי מקלב: על כל הדברים האלה, שמנהל עמותה צריך להוציא מכספו האישי או התשובות שקיבלו, גם מרכז המחקר שלנו, שהמנהל ישלם בכרטיס האשראי שלו, זה דבר שאתם צריכים למנוע את זה.
אורי מקלב: תקבלו את זה ושתהיה הצעה אחרת.
אורי מקלב: כל הדבר הזה שהמנהל משלם פרטי אין ספק שכרטיס האשראי זה הרבה יותר טוב.
רוני פרגר: היות וזה נושא חשוב אני אגמור בזה.
רוני פרגר: כפל ביקורות ועודף, תדירות ביקורות.
רוני פרגר: יש לנו הסכמה של לשכת רואי חשבון עם רשם העמותות שיהיה סדר בנושא הזה.
רוני פרגר: שרק אחת לכמה שנים יחזרו על ביקורת.
רוני פרגר: הבעיה היא ואני בהחלט משבח את רשם העמותות וגם את החשב הכללי ואת סידי סייג כסגנית בכירה לחשב הכללי, שבהחלט גם ניישם את זה בשטח.
רוני פרגר: הבעיה היא שזה לא חלחל מספיק לשטח.
רוני פרגר: צריך להקים מאגר מידע במשרדי הממשלה שמאגר המידע הזה יכלול את המידע שכבר אספו בביקורת הראשונה ורואה החשבון השני שירצה לעשות ביקורת נוספת ישתמש במידע הזה ולא יטרטר לחינם את העמותה.
אורי מקלב: יש לכם איזה מסמך בנושא הזה?
רוני פרגר: אנחנו נמצאים בדיונים וגם יש הסכמות שהתפרסמו מעל כל גלי האתר.
רוני פרגר: הנושא הזה רק צריך להסדיר אותו.
רוני פרגר: ההסכמות קיימות.
רוני פרגר: אבל השטח צריך לעבוד לפי ההסכמות וזה לא כל כך קורה.
ירון סוקולוב: אז רק הערה לך עכשיו מפני שגם אצלכם ילמדו מהניסיון של הבודקים למיניהם, את הניסיון המצטבר ושלא תהיה סתירה בין שני רואי חשבון בשתי ביקורות שאחד טוען שחור, אחד טוען לבן, על אותו דבר ואחר כך לעמותה יש את הבעיה מול הרגולטור.
אביטל שרייבר: זה התפקיד שלנו.
אביטל שרייבר: אנחנו עושים כנסים.
רוני פרגר: אני מדבר על לשכת רואי החשבון שיעשו גם השתלמויות אצלנו.
שלמה וייס: רציתי להגיד כמה דברים.
שלמה וייס: אחד, גם לגבי ההתייחסות לרשם העמותות, לגבי הביקורות.
שלמה וייס: בפועל אני מוכן להוכיח את זה שאנחנו מייצגים אלפיים עמותות כמעט של הציבור החרדי.
שלמה וייס: ארגון הישיבות, הישיבות הקטנות והגדולות ותלמודי התורה.
שלמה וייס: בפועל כל ביקורת נוגעת לנושאים של רשם העמותות וויכוחים אם הפרוטוקול כן טוב או לא טוב.
שלמה וייס: בפועל דרך מכתבים לרשם העמותות בדרך כלל הנושא נפתר.
שלמה וייס: העמותה עונה לרשם העמותות במכתב.
שלמה וייס: אז מה שקורה החשב הכללי, הרואה חשבון שלו מתחלפים בתחלופה גבוהה מדי.
שלמה וייס: הם בודקים פעם שנייה.
שלמה וייס: זאת אומרת יש עכשיו שפנתה אלינו.
שלמה וייס: עמותה שעברה ביקורת לפני שנה וחצי.
שלמה וייס: הגיעה ביקורת המשך לראות אם ביצעת, הוא חזר על הכול מחדש והביא הערות חדשות והתווכח על הקודם, לא הבין.
שלמה וייס: התופעה הזאת קורית כל הזמן.
שלמה וייס: לכן רשם העמותות עושה כנסים יכול להיות עם רואי החשבון.
שלמה וייס: אבל בפועל המציאות לא קורית ככה.
שלמה וייס: הבעיה היא שאנחנו מצפים מכם שתנחו את החשב הכללי.
שלמה וייס: עכשיו בתגובה שענו לוועדה בנושא ניהול תקין לשנתיים, היתה הסכמה בוועדת החוקה לפני שנתיים או שלוש עם ירון קידר שהיה הרשם הקודם שיצא פילוט של ניהול תקין לשנתיים.
שלמה וייס: וזה אנחנו מצפים לשמוע מכם הסכמה לזה.
שלמה וייס: דבר שני, עניתם שמתגבש נוהל ניהול תקין חדש.
שלמה וייס: אנחנו מצפים כעמותה שמייצגת אלפיים מוסדות במגזר החרדי, אנחנו מרכזים קבוצה גדולה מאוד, שנהיה שותפים בדבר הזה, יתנו להעיר את ההערות שלנו, לעיין בהן, להעיר את הערות שלנו לפני שהדברים יהיו בהסכמה.
אורי מקלב: מתי זה אמור לצאת?
אביטל שרייבר: מבחינתנו הטיוטה די מגובשת כפוף לדיונים פנימיים.
אביטל שרייבר: זה אמור לצאת בחודשים הקרובים.
אורי מקלב: אולי כדאי לנהל את הישיבות של מנהיגות אזרחית עם כאלה שמייצגים תקבלי על עצמך לשבת איתם ישיבה לשמוע.
אביטל שרייבר: אנחנו נשקול את הדרך לעשות את זה.
צבי רוט: ממש קצר.
צבי רוט: אם מותר לי להקצין אבל אל תתפסו להקצנה אלא לגופם של דברים.
צבי רוט: נראה לי שישנה איזו מין אטימות, הייתי קורא לזה, שרשם העמותות סגור עם עצמו.
צבי רוט: עובדה שחברי דיבר על זה שהולכים ומדפיסים עכשיו נוהל חדש.
צבי רוט: הדבר האלמנטרי הבסיסי ביותר היה לשבת עם כל הגופים שהם עומדים כנגדכם, לשמוע את ראשי הציבור ואז לשקול את זה.
צבי רוט: עובדה שהעמותה שלנו שמייצגת אלפיים כולל רואי חשבון הדברים לא נעשו.
צבי רוט: תשמעו, אז תשקלו את זה.
צבי רוט: אתם פתחתם שדיברתם במשפט אחד, ידידי הרב מקלב יושב ראש הוועדה אמר משפט ואולי לא הבנתם אחד את השני.
צבי רוט: אני אקצין את זה כדי שהדברים יובנו.
צבי רוט: את התחלת עם זה שבית המשפט עד היום כשהיה משהו נגדכם אישר את הכול.
צבי רוט: זה צריך להיות דבר אחד.
צבי רוט: להקצין את זה.
צבי רוט: בסדום היה חוק, שמו כל אחד על המיטה, אם הרגליים שלו היו מדי ארוכות קצצו אותם, אם היו מדי קצרות משכו אותם.
צבי רוט: זה היה החוק.
צבי רוט: מישהו בא והגיש בג"ץ נגד הדבר הזה.
צבי רוט: והבג"ץ אישר את הדבר הזה.
צבי רוט: למה?
צבי רוט: כי צריך לפעול לפי החוק ולפי הנהלים ולפי התקנות.
צבי רוט: אבל מי אמר שתקנות זה תקנות.
צבי רוט: תקנות של סדום.
צבי רוט: מי אמר שתקנות שבית המשפט אישר אותן זה אכן הגיוני, זה אכן צודק.
צבי רוט: הוא אישר את זה משפטית אבל זה לא הגיוני.
אביטל שרייבר: מה שבית משפט אישר זה לא את התקנות.
צבי רוט: אני בכוונה מקצין את זה, אבל מי אמר שהדברים הם באמת אמיתיים לטובת הציבור.
צבי רוט: שבו עם אנשים שנוגעים בדבר, תשמעו אותם, תשקלו את הדברים.
אביטל שרייבר: לא היה מקרה אחד שסירבנו לשבת עם אנשים.
צבי רוט: הנה עובדה עכשיו.
צבי רוט: אתם עושים נוהל חדש ולא ישבתם עם הציבור.
אביטל שרייבר: לא אמרתי שכל דבר שאנחנו עושים אנחנו מזמינים את כולם להיות שותפים.
צבי רוט: לא כולם.
אורי מקלב: הרב רוט אני כן שמעתי מעורך דין שרייבר שהנוהל הזה הם כן קשובים לעמותות.
ירון סוקולוב: הם פרסמו גם באינטרנט משוב גם טפסים לפני כן, קול קורא, כך שהיתה במה להתייחסות.
אורי מקלב: אני מקבל מה שאתה אומר ואני חושב שכן צריך לשבת עם אנשים בגלל שדברים קטנים יכולים לשנות את כל התמונה.
עדנה הראל: אני לא ביקשתי את רשות הדיבור אבל מכיוון שהדברים שנאמרו פה מאוד חריפים אני חושבת שלא ראוי שהם יסכמו את הדיון בוועדה ומכיוון שאני נציגת משרד המשפטים הדברים שנאמרו לכאורה תוקפים את החוק או את היותו של חוק מדינת ישראל חקיקת סדום אז אני מבקשת להעיר.
עדנה הראל: עניינו העיקרי של הדיון היה השימוש בכרטיסי אשראי.
עדנה הראל: בעניין הזה משרד המשפטים וכך גם הודענו לוועדה מראש עומד מאחורי ההצדקות שהנחו את רשם העמותות וחושב שעמדת רשם העמותות סבירה להגביל את השימוש בכרטיסי אשראי מכיוון שהשימוש בכרטיסי אשראי הוא התחייבות של היחיד שמחזיק בכרטיס האשראי ואין בקרה שוטפת.
עדנה הראל: עכשיו זה לא אומר שאי אפשר לשנות את המדיניות, למצוא הסדרים לנסיבות מיוחדות במגבלות של קופה קטנה והסדרים אחרים.
עדנה הראל: רשם העמותות בוחן את זה ואנחנו גם נהיה שותפים לעניין.
עדנה הראל: ההצדקות הכלליות העקרוניות בגינן צריך לעשות פיקוח על פעילות של עמותות מכיוון שמשתמשים בכספי ציבור וחלקם מקבלים כספים, הרבה משרדי ממשלה כפי שתיאר אדוני יפה הם ראויות והן הצדקות שאנחנו נעמוד עליהן במסגרת קיומן של ההצדקות האלה כפי שגם בית משפט חשב שהן ראויות זאת היתה הערה של הגברת שרייבר אנחנו נמצא את ההסדרים ככל האפשר ונסייע גם לרשם העמותות וגם לחשב הכללי למצוא את ההסדרים שיאפשרו פתרונות למצוקות שקיימות אבל לא נוותר על ההצדקות של פיקוח על שימוש בכספי ציבור.
אורי מקלב: אני רק רוצה להגיד שקיבלנו את העמדה שלכם בנייר מדפנה ואני רק אקריא את החלק.
אורי מקלב: ייתכן הסדר סביר אחר שיאפשר שימוש מסוים בכרטיסי אשראי כמבוקש על ידי הפונים.
אורי מקלב: רשם העמותות הודיע שהוא מוכן לבחון דרכים לפיהן יאפשר שימוש בכרטיסי אשראי לעמותות תחת מגבלות שייקבעו ומבלי שתיפגע היכולת לקיים בקרה פנימית של פיקוח מתאים.
אורי מקלב: ברוח הדברים האלה משתקף שאי אפשר לקיים את שניהם, גם הליך בקרה ויחד עם זאת להתנהל עם כרטיסי אשראי בלי שזה יפגע.
עדנה הראל: בנסיבות מסוימות בהצדקות כפי שיוסדר.
אורי מקלב: לא בנסיבות, בהגבלות מסוימות.
אורי מקלב: אפשר לקבוע שנסיעה לחוץ לארץ שונה משימוש שוטף בארץ.
מירב בצרי: יש כרטיסי אשראי נטענים שטוענים אותם על סכום מסוים והם חד פעמיים לשימוש.
מירב בצרי: אי אפשר להמשיך לטעון אותם.
מירב בצרי: יש כל מיני סוגים של כרטיסי אשראי.
אורי מקלב: שלום רבותיי, זו בעצם ישיבת מעקב, ישיבה רביעית או חמישית שמתקיימת בנושא המענה הטלפוני של הביטוח הלאומי.
אורי מקלב: מיותר לציין שמוקד טלפוני אמור להיות בכל משרד, קל וחומר כשמדובר על ביטוח הלאומי שהוא מעניק שירות לכל שכבות האוכלוסייה.
אורי מקלב: נדמה לי שזה המשרד הכי גדול במענה שלו והקשר שלו עם האוכלוסייה.
אורי מקלב: המענה הזה אמור להיות לאוכלוסייה החלשה יותר או הנצרכת יותר.
אורי מקלב: קשה לאוכלוסייה הזאת להגיע לביטוח הלאומי כך שמענה טלפוני חייב להיות איכותי.
אורי מקלב: כפי שידוע הביטוח הלאומי הפריט את השירותים של המענה הקולי.
אורי מקלב: מהסניפים זה עבר למוקדים.
אורי מקלב: בישיבות הקודמות דיברו על כך שיש שלושה מוקדים.
אורי מקלב: רחובות, דימונה ומוקד חדש שהופרט בצפת.
אורי מקלב: כיום אנחנו ממקדים את הדיון שלנו על צפת היות שמתברר לנו שהמענה הן ברחובות והן בדימונה הוא לאנשי מקצוע, לעורכי דין או מעסיקים אבל לא לאזרח הפשוט.
אורי מקלב: האזרח הפשוט מקבל מענה אם הוא מקבל מענה זה מהמוקד הטלפוני שנמצא בצפת.
אורי מקלב: המוקד בצפת הוא של חברת טלאול.
אורי מקלב: היא זכתה במכרז והיא מפעילה אותו על ידי עובדים ועל המיומנות שלהם אנחנו נדבר.
אורי מקלב: יש לנו נציגים של ארגונים שונים, של המשרדים השונים.
אורי מקלב: חסר לנו פה נציגים של האזרחים שהם לא מאוגדים תחת איזה ארגון.
אורי מקלב: האזרחים הרגילים.
אורי מקלב: אני אתן לכם דוגמה, אדם מבקש טופס ובמקומו מגיע לו טופס אחר.
אורי מקלב: או דוגמה אחרת, אדם דיבר במענה הטלפוני ואמר שהוא עבד מאה ימים.
אורי מקלב: הוא שאל האם מגיע לי דמי אבטלה?
אורי מקלב: אמרו לו כן.
אורי מקלב: הוא אסף את כל המסמכים והוא התייצב בימים שהוא צריך להתייצב במשך חודש וכשהוא הגיע לפקיד אמרו לו, מה פתאום, לא מגיע לך.
אורי מקלב: כל התהליך הזה הוא עשה בגלל שבמענה הקולי אמרו לו שמגיע לו.
אורי מקלב: במיוחד אני רוצה לציין את ההתחייבויות שהיו לביטוח הלאומי בנושא הזה.
אורי מקלב: התשובות שניתנו בישיבת הוועדה לפני שנה היו תשובות סבירות באותה עת כשדובר על התארגנות חדשה שצריך היה לתת לה את הזמן ליישם אותה ולהטמיע אותה.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לדבר על איכות השירות, על אבטחת המידע, על הנגישות של הטלפונים, על התקנים של העובדים, על הנושא של אספקת שירותים, חיסיון המידע שיכולים להגיע אליו העובדים.
אורי מקלב: על כל אלה ועוד אנחנו נעשה סבב של התייחסויות של כל מי שנמצא כאן.
אורי מקלב: דבר ראשון נעשה היכרות בינינו.
אורי מקלב: אני אציג את חבר כנסת אילן גילאון.
אורי מקלב: אנחנו נתחיל עם הפונה הראשון, קובי כהן בבקשה.
קובי כהן: צהריים טובים.
קובי כהן: אני פניתי לוועדה לפני שנתיים אחרי שהתברר לי שהנכים נמצאים במצוקה קשה מאוד.
קובי כהן: התברר לי שציבור הנכים ובמיוחד ציבור הנכים המרותק מתקשה מאוד לקבל שירות.
קובי כהן: היתה הבטחה שהנושא יטופל.
קובי כהן: הרי בראשית דבר היה מענה בסניפים.
קובי כהן: העובדים של המוסד לביטוח לאומי נתנו מענה לפונים ואז יכולת לפנות לפקיד הספציפי שאתה מחפש אותו ולבקש ממנו מענה.
קובי כהן: באיזשהו שלב החליטו על ההקמה של המוקד והעבירו את המענה הישיר לפקידים הישירים.
קובי כהן: בהתחלה זה היה שני מוקדים ברחובות ובדימונה והשירות היה פחות או יותר סביר כי האנשים שהיו שם היו אנשים בעלי ניסיון, אנשים שעבדו שם שנים.
קובי כהן: באיזשהו שלב החליטו שהעלות של העובדים יקרה מדי לפי מה שהנציג של האוצר אמר באחד מהדיונים.
קובי כהן: החליטו שעדיף להם להוריד את העלות של התעסוקה במחצית.
אורי מקלב: מה קרה מאז?
אורי מקלב: איפה אתה רואה את הבעיות?
קובי כהן: אני רואה את הבעיות בכל מגוון הנושאים.
קובי כהן: מענה שגוי, מענה לא ענייני, אי הבנת המטריה.
קובי כהן: חוק הביטוח הלאומי זה חוק מורכב.
קובי כהן: עורכי הדין יכולים להסביר שחוק הביטוח הלאומי להסביר אותו זה לוקח חודשים אם לא שנים.
קובי כהן: מדובר בעובדים שעוברים הכשרה של שלושה שבועות במקרה הטוב והם אמורים לתת מענה לציבור.
קובי כהן: התשובות שגויות.
קובי כהן: הרבה פעמים בגלל עומסים האנשים פונים בבעיות דחופות ולוקח שלושה ימים לפחות לענות להם.
אורי מקלב: האם אתה גם מודע לזה שאנשים שמשאירים הודעות במענה הקולי חוזרים אליהם?
קובי כהן: אין כזה דבר.
קובי כהן: יש בעיות אבטחת מידע.
קובי כהן: הגישה למידע של המבוטח היא לא מאובטחת.
קובי כהן: זה עלה בכמה מהישיבות.
אורי מקלב: איך אתה מודע לזה?
קובי כהן: זה עלה בישיבות.
אורי מקלב: זה לא שנתקלתם בבעיות.
קובי כהן: נתקלנו בבעיות.
קובי כהן: כן בוודאי.
אורי מקלב: נודע לכם שמישהו נכנס לתיק שלכם?
קובי כהן: כן.
קובי כהן: היה על זה ביקורת בדוח המבקר.
קובי כהן: מפריע לי מאוד שהמנכ"לית של הביטוח הלאומי שישבה בדיון האחרון וביקשה את הוועדה להעניק לה תקופת הסתגלות ותקופת בחינה של הנושא היא הבטיחה שהיא תבחן את הנושא ותיתן את התשובות שלה.
קובי כהן: אני לא ראיתי את התשובות.
קובי כהן: אני מניח שגם אתם לא קיבלתם תשובות.
אורי מקלב: קובי, בעצם אתה אומר שחוץ מהדברים האלה שאז העלית, איפה נהיה יותר גרוע?
קובי כהן: נהיה יותר גרוע, אני אתן לך דוגמה.
קובי כהן: היום המוקד משמש ככלי לפקידים כדי להעביר חלק מהעבודה אליהם.
קובי כהן: לדוגמה פונה שכותב מכתב רשום לביטוח הלאומי מצפה שהביטוח הלאומי יחזיר לו מכתב רשום.
קובי כהן: ויש לי כאן מסמך, אני יכול להציג בפני הוועדה, שבו מנהל מחלקה בכיר בביטוח לאומי אומר לפונה שפנה במכתב ועוד מכתב, אדוני קיבלת מענה במוקד הטלפוני, אם יש לך שאלות נוספות תפנה למוקד.
קובי כהן: אדם שפונה בכתב זכותו לקבל תשובות בכתה.
קובי כהן: הוא לא צריך לקבל תשובה דרך המוקד מה גם שהמוקד לא קיבל את המידע.
אורי מקלב: הוא אומר גם פניות בכתב עוברות לתשובות דרך המוקד.
קובי כהן: אדם ששלח מכתב מקבל מכתב שבו אומרים לו, את התשובה תקבל דרך המוקד.
קובי כהן: אתה מפריע לנו, אתה מטריד אותנו.
קובי כהן: זה אחרי שהוא לא הצליח לקבל תשובה במוקד והוא פנה בכתב.
אורי מקלב: אני אחדד את זה.
אורי מקלב: אם עד אז המוקד בצפת שהוא המוקד החדש נתן תשובה לשליש מהפונים, היום כל המאה אחוז של הפונים חוץ מאלה שיש להם עורכי דין כולם מופנים לצפת.
אורי מקלב: ואם שמה לא ישתפר אלא נשאר כמו שהיה עם עובדים פחות מיומנים זה עצמו אומר שהשירות ירד מהבחינה הזאת שנוספו עוד פונים.
קובי כהן: המוקדנים שם נמדדים במהירות התגובה כי זה המכרז וזה גם הכסף.
קובי כהן: זה מתבטא בחוסר סבלנות וחוסר הקשבה.
קובי כהן: יש אנשים שהדיבור שלהם קשה, ההגייה שלהם קשה ומגלים כלפיהם חוסר סבלנות משווע.
קובי כהן: זה רק קצה הקרחון.
יפעת סולל: אני רוצה להדגיש שני דברים.
יפעת סולל: האחד היתה התחייבות של המוסד לביטוח לאומי שכל הפניות המהותיות שמצריכות עדכון מקצועי אפשר יהיה להעביר את המבוטח שמתקשר למענה טלפוני על ידי עובד המוסד לביטוח לאומי.
יפעת סולל: היום כאשר מתקשרים לכוכבית 6050 שזה הטלפון היחיד שהמבוטח יכול להתקשר אליו, יש לו שתי אופציות.
יפעת סולל: אומרים לו אם אתה רוצה לקבל מידע פרטי תלחץ 1.
יפעת סולל: כל המוקד מופעל על ידי גורם פרטי.
יפעת סולל: אם אתה מוכן לקבל מידע פרטי לגביך מאדם שהוא עובד מוקד פרטי תלחץ 1, אם אתה רוצה לקבל מידע כללי תלחץ 2.
יפעת סולל: זאת אומרת אין שום אפשרות לקבל מידע שקשור לאותו אדם אלא בטלפון אלא מהמוקד.
יפעת סולל: עכשיו האיכות של המוקד לא השתפרה.
יפעת סולל: אני יודעת שאומרים שהמענה הוא יותר מהיר.
יפעת סולל: אני לא יודעת מה ההתרשמות שלנו.
יפעת סולל: אבל גם אם כן האיכות ודאי לא השתפרה וגם לא יכולה להשתפר משום שלא ניתן לתת מידע כל כך מורכב וכל כך מקיף על ידי אנשים שהם לא חלק אינטגרלי מהביטוח הלאומי.
יפעת סולל: זה ברור.
יפעת סולל: זה מובן.
יפעת סולל: אסור היה להפריט את זה מראש.
יפעת סולל: המוסד והמדינה בתשובה לבג"ץ שאנחנו הגשנו גם אמרו שצריך להחזיר 30% הפניות המהותיות לטיפול ישירות על ידי המוסד.
יפעת סולל: לצערי הרב מאוד הבג"ץ שהגשנו עדיין לא הגיע לכלל דיון מטעמי יומן של בית המשפט שבאמת אין לי שליטה עליו ויגיע לדיון רק בנובמבר הקרוב.
יפעת סולל: הסיפור בינתיים הוא פשוט שאנשים התייאשו.
יפעת סולל: אתה שואל מה השתנה?
יפעת סולל: אני אגיד לך מה השתנה.
יפעת סולל: דיברת על האנשים הפשוטים.
יפעת סולל: אנחנו עמותה שמקבלת פניות טלפוניות, אנחנו אגב עובדים עם אותה חברת טלאול.
יפעת סולל: אני אגיד לך באופן מאוד פשוט.
יפעת סולל: רק מה?
יפעת סולל: אצלנו הם משאירים הודעה ומי שחוזר אליהם לתת את המידע שאנחנו נותנים או את הטיפול המלא הוא איש מקצוע, אז אין פה בעיה אם את הקטע הטכני עושה איזשהו מוקד חיצוני.
יפעת סולל: אבל הטיפול עצמו והמידע עצמו.
אורי מקלב: הדרך היחידה היא זה רק להגיע לסניף עצמו באופן אישי.
יפעת סולל: פשוט אנשים הפסיקו להתקשר בטלפון למוסד לביטוח לאומי משום שהם יודעים שאין להם שום אפשרות לקבל מידע אמין.
יפעת סולל: אנחנו מדברים על דברים שגורמים נזקים לאנשים בצורה שאי אפשר בכלל להתגבר עליה מאוחר יותר.
יפעת סולל: אם אומרים להם שהמסמכים ששלחתם הגיעו והם לא הגיעו, בסופו של דבר דוחים להם את התביעה.
יפעת סולל: ואם אומרים להם לא מגיע לכם ובמקרה הם הגיעו אלינו ואמרנו להם רגע, כן מגיע לכם, תלכו לסניף ותבקשו.
יפעת סולל: פשוט נתנו להם מידע לא נכון.
יפעת סולל: הדבר הזה לא יכול להשתפר.
יפעת סולל: אין שום סיכוי שהוא ישתפר.
יפעת סולל: לו רק היו מקיימים את מה שהבטיחו כבר היה המצב יותר טוב.
אורי מקלב: אנחנו נבקש מחבר הכנסת אילן גילאון.
אילן גילאון: אני בא מוועדת העבודה והרווחה מאותו עניין באותו עניין מול הביטוח הלאומי.
אילן גילאון: אנחנו רוצים לאמץ דיאלוג מול הביטוח הלאומי.
אילן גילאון: הביטוח הלאומי מבחינתנו הוא חוד החנית הוא המוקד מספר אחד בעניין החברתי במדינת ישראל.
אילן גילאון: אין מפלט אחר.
אילן גילאון: וכל מה שאנחנו מדברים בכל המקומות שאנחנו מסתובבים היא הנגישות של בני אדם שצריכים את המוסד הזה יותר מכל דבר אחר.
אילן גילאון: הבעיה מתחילה בכך שאנשים צריכים לגשת לביטוח הלאומי באמצעות מאכערים.
אילן גילאון: הם לא יכולים לממש את הזכויות שלהם.
אילן גילאון: יש בעיה במישור של הזה של הנגישות שאדם אומר לעצמו שבע פעמים ביום שאני אלך לעזאזל.
אילן גילאון: זה מה שעורך דין יפעת סולל התחילה להגיד עכשיו.
אילן גילאון: אנחנו מתחילים איזשהו דיאלוג חדש.
אילן גילאון: יש מנכ"לית חדשה בביטוח הלאומי.
אילן גילאון: אני בהחלט מרגיש שיש איזשהו שינוי.
אילן גילאון: אני יכול להגיד לך אדוני היושב ראש, שמעתי את זה, התקשרו אלי.
אילן גילאון: עליתי על מוקד כזה.
אילן גילאון: קודם כל אני רוצה לברך, אני מבין שאתם התחלתם להעסיק אנשים עם מוגבלויות ואני חושב שזה דבר חשוב.
אילן גילאון: זה מה שאני פגשתי במוקד וזה בסדר גמור.
אילן גילאון: אבל אני ציפיתי להתקשר למוקד ולקבל תשובה במענה שלי מפקידה מסוימת שעוסקת באיזשהו דבר שאחרי 7 הפניות לא הצלחתי להגיע אליהם.
אילן גילאון: אמרו לי אם אתה צריך תאונות עבודה, לחץ 7, אם אתה צריך נכות כללית, תלחץ 4, אני לא מבין.
אילן גילאון: אבא שלי אין לו שום סיכוי להרים טלפון כזה לביטוח הלאומי.
אילן גילאון: יש שתי סוגיות כאן.
אילן גילאון: אחת היא בעיית הנגישות שאני רוצה שנפתח לעצמנו איזשהו רומן חדש.
אילן גילאון: נגישות כזאת שאתם אמורים לרדוף את האנשים.
אילן גילאון: שהם לא יספיקו להתקשר אליכם.
אילן גילאון: שאתם תודיעו להם לפני שהם צריכים לשאול והם צריכים לדעת.
אילן גילאון: יש בעיה אחת שהיא reaching out.