GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: אין ספק שהשינוי בהתנהלות העמותות בשנים האלה זה לא מה שהיה ב-1960 וגם לא אחרי זה.
אורי מקלב: יש מהפך דרמטי בכל נושא העמותות.
אורי מקלב: אנחנו גם מודעים לכך שעם הזמן נעשו שינויים מכוח הנסיבות שלמדו את ההתנהלות.
אורי מקלב: המטרה היתה שהעמותות יתנהלו כדין ובשקיפות, ביושר.
אורי מקלב: לעמותות יש רגישות מיוחדת בהתנהלות שלהן.
אורי מקלב: אחרי הכול חלקן מקבלים תמיכות ממשלתיות, תמיכות מתורמים, כך שהעמותה בהתנהלותה היא דורשת נהלים מיוחדים ומתאימים.
אורי מקלב: אנחנו מברכים על כך.
אורי מקלב: מעבר לזה אנחנו יודעים שיש כאלה שבעקבות הנהלים החדשים הפסיקו להיות עמותות והתחילו להיות חברות בהנחה ששם ההתנהלות יותר מתאימה להן.
אורי מקלב: אנחנו מכירים גם את זה ואולי זה אפילו לברכה.
אורי מקלב: היום אף אחד לא שש שההתנהלות שלו תהיה דרך עמותה כי הוא חייב בכך בגלל הנהלים שיש ואלה נהלים קבועים.
אורי מקלב: אבל יש בעיה אחת.
אורי מקלב: העמותות הן עמותות שונות מעמותות קטנות וולונטריות שלצרוך העניין הן יכולות להיות מקומיות, שכונתיות, עד התנהלות של עמותות שבעצם מנהלים מוסדות גדולים בהיקפים גדולים מאוד, גם בארץ, גם בחוץ לארץ.
אורי מקלב: כך שברור שנוהל אחד לא תמיד מתאים לכולם.
אורי מקלב: מעבר לכך, אין לנו ספק שגם הרגולטורים וגם העמותות בסופו של דבר חיים את חיי היומיום ורוצים להיות קשובים גם בתוך הנהלים האלה איך מתנהלים בצורה הכי יעילה בלי לפגוע במטרות של הנהלים שרשם העמותות קבע.
אורי מקלב: לצורך כך אנחנו חשבנו שטוב לקיים את השולחן הזה.
אורי מקלב: לשמוע מכולם, מהחלק שמייצגים איפה הם חושבים שצריך לשפר, איפה חושבים שצריך ליעל, איפה הם חושבים שצריך לשנות, ואנחנו נעשה את זה במסגרת הזו, נשמע אותם ואחר כך יינתנו תשובות כדי לראות אם אפשר לקדם את הדברים.
חיים אמסלם: אנחנו מקיימים ישיבה בכלל בהתייחסות בין רשם העמותות לבין המוסדות.
חיים אמסלם: היו הרבה דברים שנאמרו.
אורי מקלב: אני לא הייתי מודע לזה אבל במסגרת הוועדה לפניות הציבור, אתה יודע שיש לזה גם יתרונות.
אורי מקלב: זאת ועדה קבועה של הכנסת עם כל הסמכויות.
אורי מקלב: זה לא יפגע באיכות הדיון.
אורי מקלב: גם לא ודאי את ההצעות.
אורי מקלב: את הסמכות צריך להעביר הלאה לשר המשפטים וכולי.
אורי מקלב: יחד נוכל להגיע להבנות.
אורי מקלב: אנחנו כרגיל מתחילים בפונה.
אורי מקלב: הפונה הראשון ירון סוקולוב, את רוצה להקריא את המכתב שלו?
שלומית אבינח: מכהן כמבקר של עמותות רבות.
שלומית אבינח: לאחרונה נשאל על ידי כמה מנהלי מוסדות האם ניתן לשלם תשלומים בכרטיס אשראי לעמותה.
שלומית אבינח: הבהרנו עד כה כי על פי הנחיית רשם העמותות תינתן סמכות חתימה לעמותה אך ורק לשני חותמים יחד.
שלומית אבינח: מאחר וחיוב בכרטיס אשראי הינו אישי ומחייב חתימת יחיד, בניגוד להנחיות הרשם.
שלומית אבינח: יוצא איפוא כי לא ניתן להנפיק כרטיס אשראי לעמותה.
שלומית אבינח: יצוין כי שימוש בכרטיס אשראי הולך וגובר מיום ליום.
שלומית אבינח: בלעדיו לא ניתן מוצרים ושירותים, לשלם אגרות כלשהן באמצעות האינטרנט.
שלומית אבינח: כמו כן לעיתים ללא כרטיס אשראי נדרשים לשלם במזומן, אמצעי שכידוע אינו מומלץ בעמותה.
שלומית אבינח: יותר מכך, למיטב ידיעתי הכרטיס מאפשר מעקב ויעיל יותר על התשלומים בעיקר כאשר מדובר בסכומים נמוכים.
שלומית אבינח: לאור זאת אבקש את העלאת הנושא הזה לדיונכם ואישורכם בהנפקת כרטיס אשראי לעמותות.
ירון סוקולוב: אני מנהל את ארגון הגג של העמותות ואנחנו הצגנו בוועדה נייר עמדה שלנו בנושא.
ירון סוקולוב: אז אני אתחיל מהסוף.
ירון סוקולוב: אנחנו בעד שימוש בכרטיסי אשראי כמובן עם מגבלות שתיכף אני אומר אותן.
ירון סוקולוב: מפני שכרטיס האשראי הוא מטבע עובר לסוחר בדיוק כמו המחאה או כמו מזומנים.
ירון סוקולוב: אפילו את תשלום האגרה של העמותה לרשם העמותות נכנסים לאינטרנט אפשר לשלם דרך כרטיס אשראי.
ירון סוקולוב: כלומר אפילו המחוקק אומר שניתן לשלם בכרטיס אשראי.
ירון סוקולוב: ואני עושה הפרדה עקרונית שהיא בריאה גם מבחינת הבקרה הציבורית, לעשות הפרדה בין חשבון פרטי של נושא משרה בעמותה לבין חשבונות של העמותה.
ירון סוקולוב: מפני שאת התשובה שקיבלנו שנושא המשרה, המנכ"ל, או מישהו אחר ישלם בכרטיס האשראי הפרטי שלו.
ירון סוקולוב: יגיש את הדרישה לקבל החזר מהעמותה ויקבל החזר מן העמותה.
ירון סוקולוב: אנחנו לא חושבים שזה תקין מבחינת הבקרה החשבונאית.
ירון סוקולוב: לא נכון בהוצאות שהן גבוהות יותר לעשות מימון ביניים.
ירון סוקולוב: צריך לעשות את ההפרדה בכלל.
ירון סוקולוב: גם בהתנהלות הרגילה של העמותה שהמנהל מזמין טובין או שירות במסגרת התקציב המאושר לו על ידי הוועד המנהל, הוא יוצר כבר התחייבות לצד ג' עוד טרם הגיע החשבונית ובעל זכותה החתימה השני חותם על הצ'ק בגין אותה חשבונית.
ירון סוקולוב: כלומר צד ג' הוא כבר צד שהוא זכאי מבחינת העמותה על סמך הזמנת השירות או הטובין כך שהתהליך של קבלת החשבונית והוצאת ההמחאה זה תהליך הבקרה הפנימי באמת על ידי בעל זכות חתימה נוסף ולאחר מכן יש את הבקרות הנוספות, ועדת ביקורת, מנהל החשבונות ורואה החשבון.
ירון סוקולוב: כלומר קיימת הבקרה הטבעית כפי שגוף צריך להיות מנוהל ציבורית וכמובן להקפיד על הנהלים.
אורי מקלב: תרחיב על זה.
ירון סוקולוב: אני אומר אם מנהל מזמין כרגע נייר שכפול מספק למכונת השכפול ו/או באישור הוועד המנהל צריך לצאת לוועידה לחו"ל,
אורי מקלב: אתה אומר ההזמנה היא כבר התחייבות בחתימה של אחד.
ירון סוקולוב: נכון.
אורי מקלב: אין אפשרות לא לשלם את זה ברגע שהגיע האישור ששילמת.
ירון סוקולוב: ואם בעל זכות החתימה השני רואה שההוצאה לא תקינה במסגרת הנהלים הקיימים של העמותה מברר את זה.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על הבקרה.
ירון סוקולוב: על הבקרה.
ירון סוקולוב: בדיוק.
ירון סוקולוב: במקרה של כרטיס אשראי אני כבר אמרתי אני לא בעד שימוש גורף שהוא יעבור להיות כבר כרטיס של כל ההוצאות של העמותה.
ירון סוקולוב: לכן גם ציינתי שאנחנו צריכים לסייג לנושאים ואפילו אולי גם להגביל בסכומים, שהוועד המנהל יגביל באותו סכום על מנת שתהיה בקרה ציבורית.
ירון סוקולוב: אבל חייבים לאפשר אותה באותם נושאים היום, שבלי כרטיס אשראי, אם זה תשלום דרך האינטרנט, אם זה יוצאים לגיוס תרומות בחו"ל ואי אפשר לעשות תשלום אפילו במזומן, מפני שהאנשים יודעים, לא מקבלים מזומן מחשש לזיופים וכדומה.
ירון סוקולוב: כרטיס האשראי הוא הדבר היחידי שאפשר להשתמש בו.
ירון סוקולוב: הן בתשלום למלון, הן בשכירות רכב וכולי וכולי.
אורי מקלב: אתה אומר ככה אין ספק שחייבים להשתמש בכרטיס אשראי.
אורי מקלב: האלטרנטיבה היא להשתמש בכרטיס האשראי ואחרי זה לקבל החזרים שזה עצמו תהליך כמו שאתה אמרת.
ירון סוקולוב: גם אני יודע שהיתה פנייה לחברות האשראי.
ירון סוקולוב: יושבת פה נציגה אחת.
ירון סוקולוב: לא הגיעה נציגה של חברת ישרכארט.
שלומית אבינח: הם בחרו שלא להגיע.
שלומית אבינח: חברת ישרכארט.
שלומית אבינח: הזמנו אותם.
ירון סוקולוב: אוקיי.
ירון סוקולוב: לפחות לנו יש מכתב מישרכארט שהעלינו את הסוגיה הפרטית של העמותות והם הסכימו שבנושא של עמותות לעשות את החיוב בחודש מאוחר יותר על מנת שדף פירוט החשבון יגיע לעמותה.
ירון סוקולוב: שני בעלי זכות חתימה יעברו על זה, יאשרו את זה ואז למעשה ייעשה החיוב.
ירון סוקולוב: יש לי מכתב מישרכארט.
אורי מקלב: שהם מוכנים להסדר הזה?
אורי מקלב: זה הסדר מיוחד.
אורי מקלב: ההצעה שלו זה בכלל פותר את כל הבעיות.
אורי מקלב: אנחנו נגיע לזה.
מירב בצרי: פתאום השני יחייב, אז אתה חייב לבטל את העסק, מי ישא בעלות?
ירון סוקולוב: את לא צריכה לבטל את העסק.
ירון סוקולוב: את תבקשי החזר מהמנהל במועד הפירעון.
מירב בצרי: זה לא עובד ככה.
מירב בצרי: אבל יש פתרונות.
ירון סוקולוב: גם בלי כרטיס אשראי יש לי מחויבות כלפי צד ג' ללא הקשר.
אורי מקלב: ההצעה הזאת שהיא נפרדת בעצם, צריך שתי חתימות.
אורי מקלב: הרי אין הבדל בצ'ק חתימה של זה, או התחייבות של בעיה חתימה של שניים.
מירב בצרי: לא.
מירב בצרי: יש.
מירב בצרי: כי כרטיס אשראי הוא אישי.
מירב בצרי: בכללים הבינלאומיים לא קיים דבר כזה של שני בעלי זכות חתימה.
מירב בצרי: יש גם עניין של זיהוי.
מירב בצרי: אין דבר כזה למשל בבית עסק בחו"ל שהוא יכול לזהות שני מחזיקים של כרטיס אשראי.
מירב בצרי: זה משהו שהוא טכנית לא ייתכן.
אורי מקלב: אם החיוב נשלח קודם כל לבעל העמותה, העמותה עצמה צריכה להחתים שני בעלי זכות חתימה ואז החיוב נעשה.
מירב בצרי: מה זה חיוב?
מירב בצרי: ברגע שמעבירים את כרטיס האשראי יש חיוב מול בית העסק.
מירב בצרי: זה קיים כבר, העסקה קיימת.
אורי מקלב: אבל זו לא הבעיה של הביקורת.
אורי מקלב: זו בעיה של כרטיס האשראי.
אורי מקלב: אבל נניח שלגבי ניהול העמותה, ניהול החשבונות של הרואה חשבון של העמותה עצמה.
אורי מקלב: אי אפשר להוציא שום חיוב, החיוב לא נתפס, אין שום חיוב למעשה העמותה אין לה שום התחייבות בלי, זאת אומרת חברת ישרכארט לא יכולה לגבות את הכסף בלי שיש לה שתי חתימות.
מירב בצרי: אבל זה משהו שהוא לא ייתכן טכנית.
מירב בצרי: אני גם אסביר את זה.
מירב בצרי: זה לא ייתכן בכל העולם.
אורי מקלב: יכול להיות שזה לא ייתכן.
אורי מקלב: זה נשמע באמת בעייתי.
עדנה הראל: יסלח לי היושב ראש, אני הבנתי את ההצעה של ירון סוקולוב קצת אחרת.
עדנה הראל: החיוב ייתכן רק במובן של ההתנהלות הפנימית של העמותה.
עדנה הראל: האם היא לוקחת את זה על עצמה או מחייבת את מי שחתם ובעצם יש התחייבות שלו לקחת על עצמו את כל ההתחייבות אלא אם כן העמותה הסכימה לקחת על עצמה.
עדנה הראל: שזה ביחסים הפנימיים בתוך העמותה.
עדנה הראל: אז יש לזה כל מיני היבטים.
עדנה הראל: אני לא אומרת שזה פשוט.
עדנה הראל: אבל בעניין של כרטיסי האשראי אני הבנתי שהחיוב הוא חיוב קבוע.
עדנה הראל: אחרת באמת זה לא יכול להתנהל.
עדנה הראל: החיוב קיים, חברת כרטיסי האשראי משלמת לבית העסק, מקבלת דמי עמלה והעמותה צריכה להתנהל לפי זה.
ירון סוקולוב: רק להבהרה פשוט.
ירון סוקולוב: אני כמנכ"ל במסגרת התקציב והאישור של הוועד המנהל הזמנתי כרטיס טיסה ממשרד נסיעות אני כבר טסתי וחזרתי, החשבונית מגיעה.
ירון סוקולוב: המלכ"ר מחויב כלפי משרד הנסיעות.
ירון סוקולוב: עכשיו צריכה להיות הבקרה הפנימית וההתנהלות הפנימית, אם ההוצאה היתה נכונה, לא נכונה, ומי צריך לשלם אם היא לא היתה נכונה.
אורי מקלב: תיכף נשמע גם ממשרד המשפטים האם זה כך, נניח מנהל עמותה שהזמין כרטיס טיסה והיה אמון בין החברה לבין נותן כרטיס האשראי.
אורי מקלב: עכשיו נניח בסוף העמותה מחליטה לא לשלם.
אורי מקלב: עדיין אין חיוב.
אורי מקלב: גם הזמנת וכרטיס טיסה הונפק לך זה שלא דורשים ממך את הכסף זה על בסיס של אמון עם העמותה.
אורי מקלב: אם בסוף העמותה תחליט שהיא לא משלמת את זה אז או שיוכלו לתבוע את זה מהמנהל בעצמו או שחברת הנסיעות לא תוכל לקבל את הכסף.
אורי מקלב: אבל אין כאן עוד חיוב ממש.
גלי גרוס: יש התחייבות.
אורי מקלב: אני פונה לפונים.
אורי מקלב: רואה חשבון אבי פרקש.
אבי פרקש: אני רוצה להתייחס לסוגיה אחת שקשורה בעובדה ההזמנה, ברגע שאני מזמין סחורה כלשהי, אם הנוהל יהיה כזה שכבר ההזמנה תאושר על ידי שני מורשי חתימה אז הליך התשלום הוא כבר דבר טכני לחלוטין.
אבי פרקש: אם ההזמנה לאותה הוצאה מראש תאושר על ידי שני מורשי חתימה אין כל פגם בעובדה הזאת מול הנהלים של הרשם.
אבי פרקש: כי בסך הכול הוא רוצה שההוצאה תאושר על ידי שני מורשי חתימה.
אבי פרקש: אם מראש כל סוג של תשלום שאתה רוצה לעשות בכרטיס אשראי יאושר מראש לא צריכה להיות בעיה.
אבי פרקש: איפה הבעיה הטכנית מתקיימת?
אבי פרקש: למשל, כשמישהו נמצא בחוץ לארץ ונניח אישרו לו מראש סכום מסוים להוציא ופתאום יש לו חריגה.
אבי פרקש: ואז מה הוא עושה?
אבי פרקש: הוא צריך להזמין רכב והוא לא יכול לקחת את הרכב כי נגמרה לו ההקצבה.
אבי פרקש: מה הוא עושה אז?
אבי פרקש: אז צריך לגבש איזה נוהל של אשרור באמצעות אי מייל או באמצעות כל גורם טכני אחר שיאשר לו ויהיה מראש.
אבי פרקש: כי הרי כל הבעיה בהצעה הזאת איפה הבעיה?
אבי פרקש: יש בעיה לאשר בדיעבד הוצאות.
אבי פרקש: וזו הבעיה שאתה לא רוצה שהיא תהיה.
אבי פרקש: אתה רוצה שהאישור יהיה מראש או בו זמנית עם קיום ההוצאה ולא בדיעבד.
אבי פרקש: אז אנחנו הכנו איזושהי הצעה לנוהל שמתגברת על כל הבעיות האלה.
אבי פרקש: כל מה שאתה מזמין מראש אם אושר מראש על ידי שני מורשי חתימה יפתור את כל הבעיה וכל המקרים הספציפיים שלא חזית אותם מראש שאתה נתקל בהוצאה כספית, בעיקר זה קורה בחוץ לארץ, ואז צריך למצוא איזשהו פתרון.
אבי פרקש: ניסינו למצוא פתרונות, אולי למקרים האלה אפשר למצוא פתרונות אחרים שיאפשרו את השימוש בכל מקרה בכרטיס אשראי.
אבי פרקש: אבל ברור שאתה חייב לאפשר את השימוש בכרטיס הזה כי היום המון המון סוגים של הוצאות אין אפשרות לעשות אותם אלא רק בכרטיס אשראי.
גאליה לפידות: אני רציתי להוסיף שהנוהל הזה הוגש לרשם העמותות כבר יותר מפעם אחת מכיוון שכמעט שהיו לנו אישורים וביקשנו לקבל אישורים.
גאליה לפידות: אני מבינה היום שרשם העמותות ממה שרואה חשבון רבין אמר, אמר שכן מאפשרים סוג מסוים של הוצאות לשלם בכרטיסי אשראי.
אורי מקלב: אני לא ידעתי שיש עמותות שיש להן כרטיס אשראי.
גאליה לפידות: לנו יש כרטיס אשראי.
גאליה לפידות: יש לנו גם נסיעות לחו"ל.
גאליה לפידות: מכון שכטר למדעי היהדות, היינו אצלכם כבר מספר פעמים.
גאליה לפידות: כבר כמה שנים אנחנו מתנהלים עם הנושא של כרטיסי אשראי.
גאליה לפידות: אנחנו הלכנו לפי הנוהל שאבי פרקש פיתח.
גאליה לפידות: זאת אומרת, על כל הוצאה בכרטיס אשראי אנחנו מחתימים שני מורשי חתימה מראש.
גאליה לפידות: אנחנו לא מחכים עד שיגיע החשבון.
גאליה לפידות: לפני שמוציאים את ההוצאה מחתימים שני מורשי חתימה מראש.
גאליה לפידות: כאשר מדובר בנסיעות לחו"ל מקציבים לנשיא שלנו סכום מסוים ליום שאסור לו לחרוג מהסכום הזה.
גאליה לפידות: לא היה מקרה שהוא חרג.
גאליה לפידות: אם יהיה משהו חריג אז הוא אמור להתקשר ולפנות אלינו.
גאליה לפידות: עד היום כבר כמה שנים לא קרה מקרה כזה שהוא חרג.
גאליה לפידות: ומעבר לזה אנחנו מנהלים גם ספריה שאי אפשר לנהל ספריה בלי שימוש בכרטיסי אשראי מכיוון שהרבה מהשימוש הוא שימוש באינטרנט.
גאליה לפידות: גם מינוי באינטרנט, גם רכישות באינטרנט.
אורי מקלב: לכן יש שני כרטיסי אשראי.
אורי מקלב: וזה מקובל.
חיים אמסלם: 99% מהעמותות לא יודעות את זה ולא יודעות איך לעשות את זה.
ירון סוקולוב: גם להם היתה בעיה לקבל אישור ניהול תקין בגין כרטיס האשראי.
גאליה לפידות: רק אני אסיים שאנחנו נאלצנו לבטל את כרטיס האשראי שלנו בכדי לקבל את האישור על ניהול תקין.
גאליה לפידות: ירון גם יודע את זה.
גאליה לפידות: הוא גם היה מעורב בזה.
גאליה לפידות: אבל במקביל נאמר לנו להגיש בקשה שבה אנחנו מפרטים בדיוק לשם מה אנחנו משתמשים בכרטיס האשראי במטרה שבעתיד כן יאשרו לנו.
גאליה לפידות: כיום ביטלנו את כרטיס האשראי ממש לפני כמה חודשים בכדי לקבל את האישור על הניהול התקין.
חיים אמסלם: אני לא מבין.
חיים אמסלם: עד שתקבלו את האישור על הניהול התקין אין לכם כרטיס אשראי ואחרי זה כן יהיה לכם כרטיס אשראי?
גאליה לפידות: היה לנו במשך שנים כרטיס אשראי.
גאליה לפידות: נאלצנו לבטל אותו בכדי לקבל אישור ניהול תקין.
חיים אמסלם: אם לכם היתה דרך והיה נוהל אז אני חושב שכל העמותות צריכות לדעת את זה.
גאליה לפידות: אבל זה מה שאני אומרת נאלצנו לבטל אותו.
אורי מקלב: היה להם נוהל שהיה נראה לא תקין.
גאליה לפידות: ולכן כן השתמשנו.
ירון סוקולוב: לפי רשם העמותות הם עברו באור אדום ולא נתפסו.
אבי פרקש: אתה צריך לחדד את זה.
אבי פרקש: הנוהל הוא פנימי לדעתי.
גאליה לפידות: זה נוהל פנימי בוודאי.
אבי פרקש: אנחנו מדברים על חתימה שנייה כלפי חוץ.
אבי פרקש: זה מה שחשוב.
אבי פרקש: מי ילך לבדוק שמתקיים הנוהל הפנימי או לא.
אבי פרקש: אתם העמותה היחידה- - -
ירון סוקולוב: לא.
ירון סוקולוב: אני לא אומר שמות של עמותות.
ירון סוקולוב: אבל עוד עמותות נוהגות כך.
אבי פרקש: אני בטוח שיש הרבה עמותות.
אבי פרקש: כן.
אבי פרקש: עם סגירת עין של הרשם.
אביטל שרייבר: אנחנו מבטלים אישור בכל פעם.
אביטל שרייבר: ..
גאליה לפידות: אנחנו נאלצנו לבטל אביטל.
אורי מקלב: זאת המטרה של הישיבה שאנחנו רוצים כן למצוא את האפשרות שכן לאשר.
אורי מקלב: כולם מבינים ועל זה אין מחלוקת שהשימוש בכרטיס אשראי הוא חשוב ונצרך מאוד.
אורי מקלב: זה דבר שכולנו מסכימים עליו.
אורי מקלב: עכשיו השאלה היא אם אפשר לקיים את שניהם, גם מצד אחד בקרה נכונה בלי לשנות את הנוהל של שתי חתימות, או שאפשר בנושא הזה להתגמש ולמצוא דרכים אחרות.
אורי מקלב: זו בעצם מטרת הישיבה.
שלמה וייס: הצד השני של אותו מטבע זו הדרישה של הרשם שיהיה למוטב בלבד.
שלמה וייס: אנחנו נמצאים בתקופה כלכלית מאוד קשה.
שלמה וייס: חלק גדול מהעמותות מטפלות בנושא הרווחה.
שלמה וייס: חלק גדול מהמטרות שלהן זה הענקת תמיכות.
שלמה וייס: אי אפשר פשוט לעבוד עם ציבור שבדרך כלל הוא ציבור ברמה חברתית נמוכה עם צ'קים של למוטב בלבד.
שלמה וייס: בעצם זה גם סגירה של קווי אשראי לציבור הרחב הנתמך.
שלמה וייס: למוטב בלבד רשומים שמה השמות של המקבלים.
שלמה וייס: יש אפשרות גם כן לעשות נוהל של החתמה.
שלמה וייס: אבל אי אפשר לטעון באופן גורף אך ורק להשתמש בצ'קים של למוטב בלבד.
אברהם חבצלת: אני לא יודע מה אמרו קודם.
שלומית אבינח: אני אקרא את הפנייה שלך לפרוטוקול.
אברהם חבצלת: בכל מקרה נוצר פה מצב שהוא ממש אבסורדי.
אברהם חבצלת: הדוגמה הזאת שנתתי היא דוגמה קטנה אבל היא מצביעה על היתר, על הבעייתיות של הנושא הזה בכלל.
אברהם חבצלת: מבחינה חוקית על פניו רשם העמותות צודק.
אברהם חבצלת: על כל מסמך בעל משמעות כספית צריכות להיות שתי חתימות לפי הנוהל של רשם העמותות ועל זה אין ויכוח.
אברהם חבצלת: הבנקים צודקים שכרטיס אשראי הוא כרטיס אישי ולכן רק חתימה אחת יכולה לחייב.
אברהם חבצלת: הם לא מוכנים להנפיק כרטיס אשראי שדורש שתי חתימות.
אברהם חבצלת: השאלה עכשיו מה עושות העמותות שנפלו בין הכיסאות.
מירב בצרי: יש חשבון חברה למשל שקיים שמחייבים את החשבון של החברה אבל החתימה היא של המנכ"ל.
מירב בצרי: שזה גם פתרון שאפשר לחשוב עליו.
מירב בצרי: שיכניסו כרטיס אישי ומי שמחזיק אותו הם בעלי המשרה בחברה הזאת על שם בעל המשרה.
מירב בצרי: למשל מנכ"ל, מתוקף תפקידו ומתוקף האחריות שנותנים לו אז הוא זה שמחזיק בכרטיס האשראי שזה כרטיס אשראי על שמו אבל החשבון שמחייבים הוא חשבון החברה או חשבון העמותה.
מירב בצרי: אפשר להגביל גם את גובה המסגרת.
מירב בצרי: אפשר לקבוע גובה מסגרת אשראי שהיא מאוד נמוכה.
מירב בצרי: יש דרכים למעשה למצוא פתרון.
גאליה לפידות: אני מדברת על מינוי לספריה שהוא 6000 דולר לשנה.
מריב בצרי: לפי דעתי הפתרון יכול להיות, זה לא אני למצוא את הפתרון, מידע אינפורמטיבי.
מריב בצרי: אפשר למצוא את הפתרון פר מקרה ספציפי.
אברהם חבצלת: דוגמה פשוטה שמצביעה על הבעייתיות.
אברהם חבצלת: רשם העמותות מאפשר תשלום אגרה שנתית באמצעות, אנחנו רואים עד כמה זה בלתי אפשרי.
אברהם חבצלת: זאת אומרת זה רק מצביע על כך שהדרישה הזאת שלא יכול להיות כרטיס אשראי בעמותה היא לא מתאימה לשנים האלו.
אברהם חבצלת: אולי לפני עשרים שנה זה היה מתקבל, היום זה פשוט לא מתאים.
אברהם חבצלת: בזמנו רשם העמותות אמר אם אתם תפנו בצורה מסודרת לרשם העמותות עם איזה מכתב אנחנו נוציא אישור לאיזו חריגה או משהו דומה.
אברהם חבצלת: זה היה לפני כשנתיים.
אברהם חבצלת: עד היום לא היתה תגובה על המכתב הזה.
אברהם חבצלת: רק בעל פה שמעתי בזמנו מרשם העמותות, מאחת מעורכות הדין שם שזה פשוט גדול עלינו, היועצים המשפטיים צריכים לשנות את חוות הדעת.
אברהם חבצלת: אני לא חושב שזה עד כדי כך.
אברהם חבצלת: אם רשם העמותות יוציא אישור מסודר שהוא מאפשר לעמותות לשלם בכרטיס אשראי עד לסכום של נניח עשרת אלפים שקלים בחודש למנכ"ל דבר שהוא, שוב אני לא נכנס לפרטים.
אורי מקלב: צריך לתת דוגמה מחיי היום יום כי זה חשוב לרשם העמותות לעורך דין אביטל שרייבר.
אורי מקלב: אני רוצה להוריד את זה לרמה של פרטים יותר.
אורי מקלב: אני הבנתי שבחוץ לארץ עובדים כולם עם כרטיס אשראי.
אורי מקלב: גם בארץ ההתנהלות היומיומית איפה הבעיה של מנהל העמותה, של אנשים אחרים שהם חייבים כרטיס אשראי כי זה מקל.
אורי מקלב: זה לא רק מקל.
אורי מקלב: מבחינה מסוימת הביקורת היא יותר חזקה מאשר קנייה במזומנים ואחרי זה לשלם צ'ק עבור המזומנים שאתה מביא תמורת הקבלות.
אורי מקלב: צריך להגיד שלכרטיס אשראי יש גם יתרון.
אורי מקלב: ההוצאה היא יותר ברורה, ממי קנית, על מה קיבלת.
אורי מקלב: בנושא קבלות בסופו של דבר המעקב הוא הרבה פחות טוב.
אורי מקלב: בכרטיס אשראי המעקב ברור ההוצאה הוצאה בשל מי, בשל מה.
אורי מקלב: לא יכול להיות שהיתה קבלה על משהו אחר.
אורי מקלב: עד סכום מסוים אני מבין שגם רשם העמותות מאשר התנהלות עמותה.
אורי מקלב: גם עמותה שמתנהלת במסגרת קופה קטנה נקרא לזה.
אורי מקלב: מסגרת קופה קטנה.
אורי מקלב: מה קורה עוד בחיי היום יום שצריך את כרטיס האשראי?
אורי מקלב: קנייה במכולת.
אברהם חבצלת: כן.
אברהם חבצלת: גם לא צריך להאריך בזה.
אברהם חבצלת: ניקח כל אחד מהיושבים פה.
אברהם חבצלת: אני מעריך שלרובם לפחות יש כרטיס אשראי ועושים בו שימוש כמעט יומיומי.
אברהם חבצלת: אם זה מדובר בדלק לרכב.
אברהם חבצלת: יכול להיות שתחנת הדלק לא תאפשר בכלל לשלם בצ'ק.
אברהם חבצלת: אם מדובר בקנייה בסופרסל יכול להיות שלא תמיד יאפשרו רכישה בצ'ק.
אברהם חבצלת: על כל צעד ושעל מה שאנחנו עושים היום הדבר אמור לגבי העמותה.
אברהם חבצלת: העמותה היא לא חיה בחלל אחר מאשר האדם הפרטי.
ירון סוקולוב: האבסורד שאתה הולך למקומות המסודרים סופרסל, לא מכולת, סופרסל אתה לא מקבל בכרטיס אשראי, אז אתה תלך עם צ'ק פתוח ושתי חתימות מפני שאתה לא יודע מה יהיה בסוף הסכום הסופי.
ירון סוקולוב: ואז תמלא.
ירון סוקולוב: וזה פתח.
אורי מקלב: אתה רוצה עוד להוסיף?
אברהם חבצלת: רק להרחיב את מה שאמרת קודם.
אברהם חבצלת: הנושא של הבקרה מבחינתנו כרואי חשבון הרבה יותר קל כאשר מדובר בהוצאה בכרטיס אשראי מאשר במזומנים.
אורי מקלב: יש אפשרות שהחתימה תהיה, לא כמו שאמרו חברות כרטיסי האשראי, אבל לסוף כל חודש או לפני הבקרה שלכם שעל כרטיסי האשראי, על החיוב הזה יחתמו בנפרד, וצריכה להיות חתימה של שני מורשי חתימה על הדוח שמגיע.
מירב בצרי: ואז מה?
מירב בצרי: יבטלו את העסקאות?
מירב בצרי: אי אפשר.
מירב בצרי: כי בבית עסק אתה חייב לשלם בכל מקרה ואז מי שישא בעלויות אלה הן חברות כרטיסי האשראי.
מירב בצרי: זה בלתי אפשרי.
אורי מקלב: אפשר לשלם את זה בתור אישור מוקדם בתוך פרוטוקול של עמותה, על איזה דברים אפשרי.
גאליה לפידות: לא כל הוצאה אצלנו היתה אפשרית בכרטיס אשראי.
גאליה לפידות: אני יכולה לתת דוגמה נגיד של שכירות רכב שהזכרתי שחייב כרטיס אשראי כששוכרים רכב.
גאליה לפידות: אני יכולה לתת עוד דוגמה.
גאליה לפידות: ברכישת רכב חדש.
גאליה לפידות: אתה בא לשחרר את הרכב מהחברה שאתה רוכש את הרכב אתה חייב לעשות את ביטוח החובה במקום.
גאליה לפידות: אחרת אתה לא יכול לקחת את הרכב בלי שיש לך ביטוח.
גאליה לפידות: הדרך היחידה לשלם את הביטוח במקרה כזה זה רק אם אתה משלם את זה בכרטיס אשראי.
אורי מקלב: איזה היקף כספי יש למכון שכטר?
גאליה לפידות: מכון שכטר עצמו הוא 18 מיליון שקל בשנה.
גאליה לפידות: אנחנו מנהלים 7 מלכ"רים אז ההיקף הוא הרבה יותר גבוה מזה.
אורי מקלב: עץ הדעת.
ישעיהו ויין: בהמשך לשאלה שנשאלה קודם לגבי הדברים שקשה להתנהל בהם בלי כרטיס אשראי.
ישעיהו ויין: אנחנו מייצגים היום 200 כיתות גני ילדים, 6 בתי ספר, 8 מעונות יום.
ישעיהו ויין: כל התשלומים לחברת חשמל, בזק, אות, כל החברות שאנחנו עובדים איתן זה רק דרך כרטיס אשראי.
ישעיהו ויין: לא שווה שנוציא כל חודש הוראת קבע.
ישעיהו ויין: זה סוג הדברים שיש לנו כל מיני תשלומים.
ישעיהו ויין: פתאום יש חיוב מים.
ישעיהו ויין: דברים שלא היו בהתנהלות שזה לא היה בהוראת קבע רגילה.
ישעיהו ויין: או חשבונות חשמל על חיבור דברים חדשים.
ישעיהו ויין: נניח חיברנו חשמל למתחם חדש שזה עוד 15 אלף שקל או דברים כאלה.
ישעיהו ויין: ההתנהלות הכי נוחה שעושה את זה מזכירה דרך משרד או עושה את זה עובד במשרד ולא צריך ללכת לדואר ולמשוך כסף או הוראת קבע שלא יכולה להיתפס.
ישעיהו ויין: הוראת על תשלום קבוע יכולה להיתפס אבל הוראת קבע היא לא יכולה להיות על חיבור קו מים פתאומי שזה עולה 30 אלף שקל או 40 אלף שקל נניח למתחם חדש או חשמל למתחם חדש.
ישעיהו ויין: אי אפשר למשוך עכשיו תשלום.
ישעיהו ויין: זה לעמוד בתור בבנק, זה להוציא צ'ק.
ישעיהו ויין: ההתנהלות הכי נוחה והכי נכונה שיושבת מזכירה במשרד, מרימה טלפון לחברת חשמל, נותנת את מספר האשראי וגם רשם העמותות יכול לעשות את זה הכי פשוט, כמו שאמרו מקודם, רואים על מה יצא הכסף.
ישעיהו ויין: בסוף החודש יש פירוט מסודר על כל ההוצאות.
ישעיהו ויין: חשמל, איפה, לאיזה כתובת.
ישעיהו ויין: אני מגיש לרשם העמותות בסוף שנה ובמהלך השנה את ההתנהלות.
אורי מקלב: ואיזה עוד דברים אתה אומר?
ישעיהו ויין: זה העיקר.
ישעיהו ויין: כמובן שיש עוד דברים.
אורי מקלב: באיזה היקפים כספיים אתם עובדים?
ישעיהו ויין: אנחנו עובדים בכ-40 מיליון שקל שנתי.
אברהם ברגר: אולי יש איזשהו סוג של פתרון כמו שאנחנו בעמותה צריכים לדווח ולנהל פרוטוקול לדוגמה, חוץ לארץ או הוצאות גדולות, אולי גם בהוצאות קטנות האם אפשר כמו בהצעות עבודה שאני מזמין טיול למוסד שלי.
אברהם ברגר: אני צריך לעשות הזמנת עבודה מול החברה וזה בעצם תכתובת, או במייל או במכתבים, אולי שם אפשר כבר את מספר האשראי והתשלום עם שני מורשי החתימה ואז זה משמש בעצם כמסמך.
אורי מקלב: בהזמנה מראש אתה אומר, הזמנה מראש ושימוש בכרטיס האשראי.
ישעיהו ויין: לעמותות גדולות זה די פתרון כי יודעים מראש גם מה עומד להיות.
ישעיהו ויין: נניח אם אחד מבתי הספר יוצא לטיול בעוד שבוע אז זה לא אמור להיות מאתמול להיום.
ישעיהו ויין: זה דבר שנבנה ולכן בהזמנה מראש זה דבר שבהחלט יכול להיות עם פרוטוקול.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על עוד אפשרות נוספת.
אורי מקלב: יצחק הנאו מנהל מבני דת.
יצחק הנאו: אני בנושא השני של העמותות.
יצחק הנאו: אני בהיבט שונה לגמרי.
יצחק הנאו: אני מנהל אגף מבני דת בעיריית ירושלים.
יצחק הנאו: אני לא עובד ישירות מול רשם העמותות.
יצחק הנאו: אני עובד מול העמותות בסופו של דבר נצרכות לרשם העמותות.
יצחק הנאו: ההיבט השונה לגמרי הוא לא כרטיס האשראי.
יצחק הנאו: אני מוכרח להגיד קודם מילה טובה בניגוד לשנים קודמות, כמה שנים אחורה, שעמותות שהיו מבקשות תמיכה או הקצאת מקרקעין או דברים אחרים שהן צריכות אישור ניהול תקין.
יצחק הנאו: היה קשה לקבל אישור ניהול תקין או שהיה לוקח הרבה זמן.
יצחק הנאו: היום אנחנו פחות רואים את הבעיה.
יצחק הנאו: בסך הכול אנחנו לא שומעים הרבה מעמותות, עד שנקבל אישור ניהול תקין זה ייקח זמן.
יצחק הנאו: זה זורם הרבה יותר טוב מבעבר.
יצחק הנאו: לעומת זאת אנחנו רואים איזשהו קושי שחוזר על עצמו הרבה.
יצחק הנאו: עמותה חדשה עד שנתיים של פעילות כספית לא יכולה לקבל אישור ניהול תקין.
יצחק הנאו: מצד שני בצרכים של העמותות ביום יום, גם אם אני לא מדבר על תקציבים למרות שגם עמותה חדשה זכאית לחיות, אני אתן דוגמה.
יצחק הנאו: שכונה חדשה מתאכלסת.
יצחק הנאו: צריכים להקים בה מבני ציבור.
יצחק הנאו: לצורך מבני הציבור לא תמיד זה מבנים עירוניים.
יצחק הנאו: הרבה מאוד פעמים זה עמותות שמקימות את מבני הציבור.
יצחק הנאו: בעיקר מה שאני מייצג, בתי כנסת.
יצחק הנאו: לצורך כך המתיישבים מתאגדים כעמותה, מקימים עמותה, זו ההתנהלות התקינה, להקים עמותה של המתיישבים במקום ולא להתחיל לחפש עמותות ותיקות במקומות אחרים ולהתלבש עליהן.
יצחק הנאו: מקימים עמותה.
יצחק הנאו: רק אז הם יכולים להגיש בקשה לקבל קרקע ציבורית להקים עליה בית כנסת או כל דבר אחר, או מעון יום, אבל אז הם עם איזושהי בעיה.
יצחק הנאו: אין להם אישור ניהול תקין.
יצחק הנאו: נכון שלפי נוהל הקצאות מקרקעין גם צריך ותק בעמותה בשביל לקבל מקרקעין.
אבי פרקש: תעשה את העמותה באוטובוס ואחרי שנתיים תבוא תקבל את הקרקע.
יצחק הנאו: תהיה עבריין בינתיים.
יצחק הנאו: אז דווקא לנקודה ששאל היושב ראש, אנחנו מכירים בשכונות חדשות בכך שלא צריך ותק בעמותה בשביל לבקש קרקע.
יצחק הנאו: כמו שהזכירו אין שום היגיון לחכות עכשיו מספר שנים כדי לקבל את הקרקע.
יצחק הנאו: או כל דבר אחר.
יצחק הנאו: אנחנו באים ואומרים לא צריך לחכות הרבה זמן.
יצחק הנאו: אבל מצד שני בין הניירת שמבקשים לפי הנוהל של משרד המשפטים יש אישור ניהול תקין.
יצחק הנאו: מי שפרסם אותו זה משרד הפנים, מי שחיבר אותו זה משרד המשפטים.
יצחק הנאו: אני אומר שיש כאן סתירה.
אורי מקלב: אתה מחפש פתרון לנוהל התקין לעמותה חדשה.
אורי מקלב: אני מניח בנושא שלך.