GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבי פרקש: אני רוצה להגיד בנושא הזה שתב"ע התעוררה לגבי קבלת מעמד של מוסד ציבורי לפי סעיף 46 לפקודת מס הכנסה לעמותות חדשות שקמות ורוצות את המעמד הזה מיד כי אחרת הן לא יכולות לגייס כספים ואז יצא סוג חדש של אישור שרשם העמותות מנפיק שהוא אישור לצורך קבלת מעמד לעניין סעיף 46 לפקודה שהוא ניתן גם אחרי תקופה הרבה יותר קצרה והוא אישור אחר, הוא לא אישור ניהול תקין אבל הוא מאפשר לצאת לדרך ולקבל 46 .
יצחק הנאו: אני רוצה להשלים אם אפשר.
יצחק הנאו: זה נכון שכאשר עמותה חדשה פונה לרשם העמותות ומבקשת אישור לניהול תקין היא מקבלת איזשהו מכתב שאומר אתם לא יכולים כרגע לקבל אישור ניהול תקין כי אין לכם שנתיים פעילות.
יצחק הנאו: אבל צריך להבין מה המשמעות של המסמך הזה.
יצחק הנאו: צריך להבין האם הוא באותן שנתיים משמש כמשהו.
יצחק הנאו: צריך לתת את המעמד.
אביטל שרייבר: עלו פה הרבה דברים.
אביטל שרייבר: יש תשובות לכל הדברים שאמרתם.
אורי מקלב: ניתן עוד לדוברים.
אורי מקלב: הרב צבי רוט מנהל איגוד הישיבות.
צבי רוט: בנושא הזה של כרטיסי אשראי לא היתה בעיה.
צבי רוט: כמו שאדם פרטי כשהוא רוצה לקבל כרטיס אשראי הוא חייב להופיע אישית בבנק.
צבי רוט: בן הזוג לא יכול לקבל את זה.
צבי רוט: וכשהוא מקבל את זה הוא אחראי כלפי כולם, כלפי החברה, כלפי הבנק, כלפי הכול.
צבי רוט: למה שלא יעשו במוסדות ששני מנהלים כמו שמחברים את הפרוטוקול כאשר הם מבקשים את כרטיס האשראי הם שניהם צריכים להופיע בבנק ביחד, שניהם צריכים לחתום ובכל מקום שכרטיס האשראי מופיע הפשט הוא ששני האנשים האלה הגיעו.
צבי רוט: אז אם בתחנת דלק קונים בכרטיס אשראי הכוונה היא ששניהם הגיעו.
צבי רוט: עכשיו, אם כרטיס האשראי הולך לאיבוד, מרימים טלפון לחברה ומבטלים את זה.
צבי רוט: אותה דבר גם בעמותה.
צבי רוט: אם אחד מהם, יש איזושהי בעיה משהו כזה וזה לא נמצא בידיים נכונות, אותו אחד, אותו מנהל מרים טלפון לחברה ומבטל את כרטיס האשראי.
צבי רוט: אבל המשמעות של הכרטיס הזה, כמו שכאן השמיעו שזה היום נהיה יותר ויותר שכיח וצריכים את כרטיס האשראי על כל צעד ושעל, המשמעות היא ששני האנשים האלה יגיעו.
צבי רוט: כמו ששני האנשים האלה בעבר היו צריכים לבוא לבית המשפט ולחתום על תצהיר וכל הדברים האלה, היום שולחים את זה באי מייל וזה מתקבל, אנחנו גם צריכים להתקדם גם בנושא הזה.
צבי רוט: כרטיס האשראי שקיבלו אותו שניים וחתמו שהם קיבלו אותו, בכל מקום שכרטיס האשראי מופיע הפשט הוא ששניהם הגיעו.
צבי רוט: וזה מחייב את שניהם.
צבי רוט: אם יש איזושהי בעיה צריכים לבטל את זה.
צבי רוט: אבל שניהם הגיעו.
צבי רוט: זה נושא אחד.
צבי רוט: הנושא השני זה הנושא הזה שעמותות גדולות ממחזור שנתי נגיד 10 מיליון ומעלה שלא יצטרכו כל שנה ושנה לעבור את המסכת הזו של הפרוצדורה הזאת.
צבי רוט: אפשר לעשות את זה פעם בשנתיים.
צבי רוט: ניסיון.
צבי רוט: תעשו ניסיון.
צבי רוט: אישור ניהול תקין של עמותות גדולות שלא יצטרכו כל שנה.
צבי רוט: כמובן יגבילו את זה, נגיד שעד תאריך זה וזה צריכים להביא את כל המסמכים, את כל הדוחות הכספיים וכולי וכולי.
צבי רוט: לא הגיעו, זה בטל.
אורי מקלב: צריך שלעמותות האלה יהיה ותק מסוים.
אבי פרקש: גם בהקשר הזה אפשר לקחת את הדוגמה שמס הכנסה עשה.
אבי פרקש: מס הכנסה מנפיק אישורים על ניכוי מס במקור ואישור על ניהול ספרים אחת לשנתיים.
אבי פרקש: אתה נותן את האישור הזה לשנתיים.
אבי פרקש: גם במס הכנסה זה היה פעם בשנה.
אבי פרקש: הסתבכו עם זה.
אבי פרקש: היום נותנים את האישור הזה בדרך כלל לשנתיים.
רוני פרגר: אתה טועה.
רוני פרגר: עכשיו זה עבר לפעם בשנה.
צבי רוט: זה נושא אחד שצריך לתת עליו את הדעת.
צבי רוט: עוד נושא שלישי שנוגע להמון.
צבי רוט: הייתי מגדיר את זה לשם ההקצנה קצת מדינת חלם.
צבי רוט: מוסד כמונו, עמותה ותיקה, עוברים את הביקורת של רשם העמותות אבל קיצוני.
צבי רוט: מגיע משרד האוצר, רוצה גם כן ביקורת.
צבי רוט: מגיע לו.
צבי רוט: הוא קורע אותנו.
צבי רוט: מגיע משרד החינוך ורוצה ביקורת.
צבי רוט: ומגיע לו.
צבי רוט: מגיע משרד הדתות ורוצה ביקורת.
צבי רוט: ואז הרווחה אומר, אני גם רוצה.
צבי רוט: ואז מגיע החשב הכללי עם ביקורת עומק וגם לו מגיע.
צבי רוט: וכל אחד קורע אותנו קריעה שאין כדוגמתה.
צבי רוט: מקדישים חודשים לכל אחד ואחד.
צבי רוט: ואין להם בעיה היום.
צבי רוט: ברוך השם היום שולטים היועצים המשפטיים שעובדים בכל המקומות.
צבי רוט: אין בעיה למשרד רואה חשבון.
צבי רוט: דרך אגב כמה כסף היו חוסכים למדינה אם היו מאחדים את הדברים האלה.
צבי רוט: שיהיה משרד אחד.
צבי רוט: רשם העמותות.
צבי רוט: שיבקש מכל משרד מה אתה רוצה?
צבי רוט: מספר נעליים, מספר גרביים, איזה טישו משתמשים.
צבי רוט: הכול.
צבי רוט: אבל תרכזו את כל הדברים ופעם אחת תבקשו את כל הדברים ביחד.
צבי רוט: ניתן לכם הכול.
צבי רוט: רוב השנה מתבזבזת על הביקורות האלה.
צבי רוט: וזה כל שנה ושנה.
גאליה לפידות: ביקורות אבל נמשכות שנים.
צבי רוט: אדרבא שרשם העמותות ירים את הכפפה.
צבי רוט: אני מוכן לרכז את כל הדברים האלה ביחד.
צבי רוט: לא רק זה.
צבי רוט: אנחנו לא יכולים להתרכז בבעיות אמיתיות של הורים, של תלמידים, של רווחה, של חינוך, כאשר כל היום אנחנו עסוקים בביקורות.
צבי רוט: זה לא יאומן.
צבי רוט: חבל על הזמן.
צבי רוט: הייתי יכול להוציא ספר עם כמה כרכים וזה יהיה רב מכר מה אנחנו עוברים בכל הביקורות האלה.
גאליה לפידות: מגיע החשב הכללי או רשם העמותות או מגיע מישהו מטעם השר, או לא חשוב משנה מטעם מי, הם מוציאים ספרים.
גאליה לפידות: אני מה שחשוב לי להגיד שהביקורות נמשכות במשך שנים.
גאליה לפידות: זאת אומרת מכון שכטר במדעי היהדות במשך שלוש שנים היה בביקורת עומק מה שגרם לו כל שנה לבקש אישור ניהול תקין ולהסתבך עם הקבלה כי החומר נמצא אצל רואה חשבון שעושה את הביקורת.
גאליה לפידות: אנחנו מנהלים 7 גופים בכל אחת משבעת הגופים הביקורות נמשכו בממוצע בין שנתיים לשלוש שנים.
גאליה לפידות: לאו דווקא הם גם הסתיימו.
גאליה לפידות: יש עדיין גם כאלה שעדיין לא הסתיימו באופן רשמי.
אורי מקלב: מה קורה בזמן הביקורת?
גאליה לפידות: ניתן אישור ניהול תקין אבל זה מאוד קשה לקבל אותו.
גאליה לפידות: יש קושי בשינוי תקנון.
גאליה לפידות: באים ומבקשים מאיתנו לשנות תקנון ואז לקח לי במשך שנתיים וחצי לקבל אישור תקנון למדרשת ירושלים לדוגמה שנמצא אצלכם.
גאליה לפידות: זה היה עם עורכת דין דבורה רם.
גאליה לפידות: באופן אישי טיפלו בנו.
יצחק הנאו: בעצם זה באותו עניין.
יצחק הנאו: זאת אומרת במקום למקד את זה על כל מגוון הביקורות שאנחנו עוברים אולי נתמקד רק ברשם העמותות והוא יצטרך להגיב.
יצחק הנאו: ההרגשה היא כאילו אתה לא מתנהל תקין עד שהוכח אחרת.
יצחק הנאו: צריכים קודם כל לבדוק אותך ולראות שאתה בסדר.
יצחק הנאו: עוד איזה סיפור קטן לגבי כרטיס האשראי.
יצחק הנאו: אנחנו גם מוסד, כשעוד לא ידענו שזה לא בדיוק תקין היה זמן שאנחנו ניהלנו את כל הקניות ממש דרך כרטיס האשראי, היות והוא היה מיוחס לאחד מראשי העמותה שהוא נוסע לחוץ לארץ אז צברנו נקודות וקיבלנו כרטיסי טיסה.
מירב בצרי: אנחנו תומכים בהצעה רק פורמטיבית לגבי הפתרונות.
מירב בצרי: כפי שכבר אמרתי אפשר למצוא פתרונות שיענו על הסיכון שקיים כמו שאמרתי אם על ידי מתן כרטיס לנושא משרה בכיר בעמותה, כמו שנעשה בכרטיס של חברות, או על ידי זה שמגבילים את מסגרת האשראי בחשבון.
מירב בצרי: זה אפשר להתייחס פר עמותה.
מירב בצרי: רק להתייחס להצעה שהאדון הנכבד כאן הציעה, ההצעה היא יפה אבל היא דורשת מהפך בכל עולם כרטיסי האשראי בארץ ובעולם מה שלא אפשרי כרגע.
מירב בצרי: יש כללים בינלאומיים של כל חברות כרטיסי האשראי בכל העולם לא רק פה, בכל מדינה ומדינה, שכרטיס האשראי הוא מול בן אדם אחד.
מירב בצרי: יש גם למשל חקיקה במדינת ישראל.
מירב בצרי: אני אתן דוגמה הכי פשוטה.
מירב בצרי: יש את חוק צו איסור הלבנת הון.
מירב בצרי: זה צו של בנק ישראל שדורש זיהוי שמנפיקים כרטיס.
מירב בצרי: מה שזה עושה, למשל הצעה כזאת, זה רק דבר אחד, אני מאמינה שיהיו כל כך הרבה השלכות, זה לדרוש מכל המערכות הפיננסיות וחברות כרטיסי האשראי לזהות שניים, זה לא מחזיק אחד.
מירב בצרי: שזה משהו שהוא מהפך מחשבי.
מירב בצרי: גם בתי עסק בחו"ל, עסקאות שנעשות באינטרנט זה בלתי אפשרי לזהות שני אנשים.
מירב בצרי: מה קורה אם אחד נמצא, זה אומר שאתם הולכים שניים לכל מקום בעולם וכל הזמן לא נפרדים.
מירב בצרי: עכשיו העניין הזה של הביטול שנעשה מאוחר מדי, ברגע שעושים שימוש בכרטיס אשראי החיוב קיים.
מירב בצרי: אם אחר כך העמותה מחליטה לא לאשר את זה החיוב עדיין קיים ועל פי חוק, חוק כרטיסי חיוב חברת כרטיסי אשראי צריכה לשלם את הכסף לבית העסק, ומי שלמעשה נושא באותה עלות של ביטול, למשל כמו לשימוש לרעה בכרטיס אשראי, חברות האשראי לא יכולות לשאת בנטל.
מירב בצרי: זה גם לא נכון.
מירב בצרי: זאת אומרת בין הבעיה לבין הפתרון אין יחס.
מירב בצרי: אם זה הפתרון.
מירב בצרי: אני חושבת שיש כל כך הרבה סוגי פתרונות יצירתיים.
אורי מקלב: יכול להיות שהחיוב יהיה באמת לעמותה.
אורי מקלב: במידה והעמותה לא מאשרת את זה יש חתימה של חוזה קודם, נניח שניים בעלי זכות החתימה, או ראש העמותה ומזכיר הם המתחייבים אישית מול חברת כרטיסי האשראי.
מירב בצרי: אני לא חושבת לכרטיסי אשראי.
מירב בצרי: דיברו פה על אישור מוקדם.
אורי מקלב: אני מדבר על התנהלות מוקדמת מול חברת כרטיסי אשראי.
מירב בצרי: זה דבר שלא קיים.
אורי מקלב: אני שואל אבל אם אפשר להקים.
מירב בצרי: זה משהו בכל העולם.
מירב בצרי: אלה כללים בינלאומיים שהם קבועים ואין דבר כזה.
מירב בצרי: אני לא יודעת מה האג'נדה של רשם העמותות כמובן שהוא אחראי.
מירב בצרי: כל המערכת הפיננסית היום בעולם מתנהלת על פי ניהול סיכונים.
מירב בצרי: למעשה זה עובר מהפך שלם.
מירב בצרי: גם חברות כרטיסי האשראי וגם הבנקים.
מירב בצרי: אז אולי הפתרון יכול להיות למפות את הסיכונים שקיימים ולהתייחס בשימושים האלה על פי אותם סיכונים.
מירב בצרי: זאת אומרת או להגביל מסגרת, או להגביל בן אדם, או להגביל סוג כרטיס.
מירב בצרי: אז הפתרון הוא יכול להיות כזה.
אביטל שרייבר: קודם כל אני רוצה באמת להגיד שכל הדברים שעלו פה הם באמת נושאים שמטרידים עמותות ביומיום ואלה הם נושאים שכולם עלו בפנינו ואנחנו מתייחסים לכולם.
אביטל שרייבר: גם האנשים שעובדים מולנו בשוטף אני מניחה שיאשרו את זה.
אביטל שרייבר: אנחנו לא מתעלמים מפניות.
אביטל שרייבר: אנחנו דנים בנושאים.
אביטל שרייבר: הנהלים שלנו הוא משהו שהוא פתוח לדיונים.
אביטל שרייבר: אנחנו נפגשים עם גורמים שונים, נפגשים גם עם נציגי לשכת רואי החשבון, נפגשים עם נציגי העמותות.
אביטל שרייבר: אני אגיד קודם כל שורה תחתונה כדי לא להשאיר במתח עד סוף הדברים.
אביטל שרייבר: אם כי יש לי התייחסות לכל נקודה ונקודה.
אביטל שרייבר: אנחנו נמצאים עכשיו בשלב של עדכון חוברת ניהול תקין שלנו.
אביטל שרייבר: חוברת ניהול תקין שלנו היא חוברת שיצאה לראשונה באוקטובר 2002.
אביטל שרייבר: יצאה שוב בינואר 2005.
אביטל שרייבר: ועכשיו אנחנו נמצאים בשלבים סופיים של עריכת הטיוטה כדי להוציא את החוברת מחדש.
אביטל שרייבר: זו חוברת שכוללת את כל הנהלים שלנו.
אביטל שרייבר: אני רוצה לציין מבחינת המעמד המשפטי שקרה כבר פעמים שהוגשו עתירות כלפינו בנושאים מנושאים שונים שהעמותות חשבו שאנחנו החמרנו מדי.
אביטל שרייבר: לא היתה אפילו עתירה אחת שבה בית משפט לא קיבל את עמדתנו.
אביטל שרייבר: ואם הוועדה תרצה אנחנו יכולים להעביר את כל פסקי הדין ויש כמה פסקי דין חשובים בהקשר הזה שאימצו את העמדה שלנו.
אביטל שרייבר: זה ברור שהעמדה שלנו גורמת הרבה פעמים לקושי כלפי העמותות.
אביטל שרייבר: וזה ברור שההתנהלות היא יותר קשה מאשר התנהלות של כל אדם כאדם פרטי אבל גם הסיבות לזה הן סיבות מוצדקות.
אביטל שרייבר: חוק העמותות הוא חוק מיושן ואנחנו עובדים גם על תיקון שלו.
אביטל שרייבר: הוא תוקן לפני שנה וחצי.
אורי מקלב: אנחנו מחר מגישים הצעת חוק לממשלה של אפשרות ושימוש בכרטיסי האשראי.
אורי מקלב: יש סיכוי רב שהחוק הזה יתקבל.
אורי מקלב: אנחנו לא מבקשים, היום יש בעיה לחוקק חוקים שהתוצאה שלהם היא תקציבית.
אורי מקלב: אבל בדברים כאלה הממשלה רוצה לעזור לנו.
אביטל שרייבר: מה שהתכוונתי להגיד חוק העמותות לא כולל הוראה בעניין הזה.
אביטל שרייבר: ההוראות האלה הן הוראות שנבנו כתוצאה מנהלים ונמצאו במוצדקים על ידי בית המשפט.
אביטל שרייבר: ותיכף אני אתן את ההצדקות שלהן כדי שתבינו מה עומד מאחורי זה.
חיים אמסלם: יו"ר הוועדה התכוון לומר אתם פועלים בהתאם לנהלים שיש לכם.
חיים אמסלם: במחלוקת או בעתירות של עמותות שהגיעו גם לבית המשפט, בית המשפט הצדיק אתכם.
חיים אמסלם: אבל במידה והכנסת תיכנס לחקיקה מסודרת מתוך הניסיון של העמותות, מפני שהישיבה הזו, הישיבה הזו של הוועדה לפניות הציבור היא מבחינתי רק ישיבת המשך לישיבה שקיים הלובי הדתי של חברי הכנסת בכנסת הקודמת.
חיים אמסלם: ובלי להיכנס לפרטים באמת זה לא מעניין.
חיים אמסלם: אבל הרוח הכללית שנשבה שבסך הכול לעמותות באופן כללי מול רשם העמותות או מולכם הכוח שלהם פשוט לא קיים וקולם גם לא נשמע.
חיים אמסלם: בהחלט אנחנו נשמח שהרוח שתנשוב היא תהיה כזו שאתם לא תגיעו למצב שבית המשפט מול העמותות אתם באמת תוצדקו על ידי בית המשפט.
חיים אמסלם: לא זה אנחנו מחפשים.
חיים אמסלם: אנחנו מחפשים להקל על העמותות.
חיים אמסלם: בסך הכול הם לא חשודים בעינינו כפי שאמר אחד הדוברים שהם חשודים עד שהוכח שהם לא חשודים.
חיים אמסלם: זה לא כך.
אביטל שרייבר: זה ממש לא ככה.
אביטל שרייבר: אני אומרת את זה רק מסיבה אחת.
אביטל שרייבר: קודם כל בסיטואציה הנוכחית זה לא שיש פה איזה משהו שאנחנו שכולם מצדיקים אותם.
אביטל שרייבר: יש פה פורום מאוד נכבד של נציגי עמותות שעד עכשיו אני לא דיברתי ושמעתי טענות מהם ואני מניחה שיש קשיים מולנו ואנחנו שומעים גם את הקשיים מולנו, נפגשים עם אנשים שמעלים נושאים מולנו ותיכף אני גם אסביר.
אביטל שרייבר: אני רוצה להגיד את השורה התחתונה לפני שאני נכנסת לנימוקים.
אביטל שרייבר: בנושא של כרטיסי אשראי שעלה בפנינו לא מעט אנחנו במסגרת חוברת ניהול תקין החדשה שאנחנו הולכים להוציא הכנסנו פרק בנושא הזה שמאפשר, הפרק בשלבי ניסוח סופיים, מאפשר רק במקרים מאוד מאוד חריגים שבהם לא ניתן לשלם בדרך אחרת לשלם בכרטיס אשראי.
אביטל שרייבר: ועכשיו אני אסביר את הרציונל שנוגע לאיסור התשלום בכרטיסי אשראי.
אביטל שרייבר: אני מכירה את הנושא היטב.
אביטל שרייבר: תסמכו עלי שאני אגיע לכל הנושאים הרלוונטיים בהקשר הזה.
אביטל שרייבר: דבר ראשון, לא צריך להגיד את זה אבל הכספים של העמותות הם לרוב מדובר בכספי ציבור או בכספי תמיכות של המדינה כמו שעלו פה נושאים שונים שקשורים בעמותות נתמכות.
אביטל שרייבר: או כספי תורמים שהרבה פעמים גם מקבלים הטבת מס לפי סעיף 46.
אביטל שרייבר: הקצאות קרקע שזו קרקע ששייכת לציבור וניתנה לעמותה.
אביטל שרייבר: הטבות בארנונה ואגרות.
אביטל שרייבר: זה כספים שלמעשה הם שייכים לציבור ואנשי העמותה הם סוג של נאמנים שצריכים להוציא את זה הלאה.
אביטל שרייבר: אם אני אלך למצב קיצוני ואני אגיד העמותה היא אמנם גוף דו מהותי ברוב המקרים.
אביטל שרייבר: הוא גוף שהוא לא ממש במישור הפרטי לכן לא לגמרי נכון להשוות אותו לבן אדם פרטי והיא לא לגמרי מדינה למרות שיש עמותות שכל הכספים שלהם הם מהמדינה לכן גם לא נכון להשוות אותם לגמרי למדינה.
אביטל שרייבר: אבל אני מניחה שאם הייתי באה לפה ואומרת שאני כמנהלת במגזר הציבורי משרד המשפטים רוצה כרטיס אשראי של משרד המשפטים לשלם את ההוצאות של המשרד שלי ואת הקניות שאנחנו עושים למשרד ואת הנסיעות שלי לחו"ל מטעם המשרד אני מניחה אם היו באים הרבה מנהלים מהמדינה ואומרים שזה מה שהם רוצים אני מניחה שזה היה נשמע כמשהו לחלוטין לא סביר ולא מתקבל על הדעת.
אביטל שרייבר: ויש נהלים ואכן כל האפשרויות שעלו פה, אם מנהל בכיר מאוד מטעם המדינה נוסע לחו"ל על חשבון המדינה כן ההוצאה שלו משולמת על ידי שני מורשי חתימה מטעם המדינה מראש.
אביטל שרייבר: כן הוא משלם בבית המלון מכרטיס האשראי הפרטי שלו והוא מביא את הקבלות ומקבל.
אביטל שרייבר: ככה הנוהל במדינה לעניינים האלה.
אביטל שרייבר: זה מאוד לא נוח זה נכון.
דפנה סידס כהן: זה לא רק לא נוח.
דפנה סידס כהן: יש פה פתח למעילות.
אביטל שרייבר: הסיבה לדבר הזה זה בגלל שפריצת העיקרון הזה עלולה להביא לבעייתיות מאוד מאוד גדולה ואני מניחה שלכולם מוכרים הסיפורים מהעבר של גם אנשי ציבור מאוד מכובדים שהשתמשו בכרטיסי אשראי ועשו קצת ערבוב בין ההוצאות הפרטיות שלהם להוצאות של הגוף שאותו הם ייצגו.
אביטל שרייבר: זה נושא שהוא מאוד לא פשוט ומאוד לא פשוט לפקח עליו.
אביטל שרייבר: ההצעות שעלו פה הן הצעות שמדברות על להעביר את הפיקוח מהשימוש מול הגורמים החיצוניים להיבט הפנימי של העמותה.
אביטל שרייבר: בהקשר הזה זה נכון.
אביטל שרייבר: המצב הנוכחי באמת השוק הופך להיות יותר משוכלל, יותר עסקי.
אביטל שרייבר: אנחנו דנים בנושאים שלא דנו בהם בעבר.
אביטל שרייבר: כמו למשל עמותה שמבצעת פעילות עסקית או שמתקשרת עם גורם פרטי כדי לבצע פעילות עסקית והנושאים האלה שבעבר גם מסרנו אותם בצורה גורפת כי הם לא היו על השולחן, היום הם על השולחן והיום אנחנו דנים בכל מקרה ומקרה, ומגבשים נהלים חדשים גם בנושאים האלה.
אביטל שרייבר: בהקשר הזה מורשה החתימה לפי החוק ולפי הרציונל של החוק הם בדרך כלל חברי הוועד או אנשים שאמורים להיות נאמנים של הציבור, לפעול בשם העמותה כלפי חוץ.
אביטל שרייבר: הרבה מהנהלים שלנו מתייחסים לזה שצריכה להיות מעורבות של אנשים ממי שמייצג את העמותה כלפי חוץ בתוך ההתנהלות הפנימית של העמותה ולכן רצוי מאוד גם מבחינת מורשה חתימה שלפחות אחד ממורשי החתימה לרוב יהיה חבר ועד, כדי שיהיה באמת פיקוח אמיתי על מה שנעשה ושלא יווצר מצב שזה גם כחלק מההשתנות של העולם העסקי שבעצם מי שמנהל את כל ענייני העמותה הוא המנכ"ל שהוא מקבל שכר והוא פחות רואה את הדברים שעמדו בפני מי שהקים את העמותה או מי שקובע את המדיניות שלה, וחשוב שכן תהיה מעורבות בהוצאות הכספיות.
חיים אמסלם: את יודעת שיש לפנינו מסמך של מר וייס שהוא אמיתי.
חיים אמסלם: דווקא לגבי שכר יושב ראש העמותה.
חיים אמסלם: הרבה מאוד עמותות, בגלל שאין אפשרות לחבר עמותה לקבל שכר התפטרו מרשותם כחברי ועד ונהיו עובדים זוטרים בעמותה.
אביטל שרייבר: הנה אני אסביר גם את זה.
אביטל שרייבר: הרציונל שמאחורי עמותה.
אביטל שרייבר: עמותה זה גוף שנועד לשרת פעילות התנדבותית, פעילות חברתית, פעילות ציבורית.
אביטל שרייבר: מי שרוצה לקבוע את הדברים בעמותה, לשלוט במובן הזה שהוא יהיה זה שמחליט מה שקורה בה הוא לא אמור לעשות את זה בעד תמורת כספית.
אביטל שרייבר: יש תקנות שיצאו לאחרונה שכן מאשרות תמורה כספית עבור השתתפות בישיבות.
אביטל שרייבר: אושרו בוועדת חוקה.
אביטל שרייבר: נחתמו על ידי השר.
אביטל שרייבר: הם אמורות להתפרסם.
אביטל שרייבר: שכן מאשרות את הנושא של תשלום עבור השתתפות בישיבות אבל לא משכורת.
אביטל שרייבר: הרציונל של עמותות זה שהעבודה בעמותה או הפעילות עבור העמותה לא תהיה מטה לחמו של מי שעושה את זה.
אביטל שרייבר: כי אז עלול להיווצר ערבוב בין כספי הציבור.
חיים אמסלם: אם הייתם הולכים יותר רחוק ושמים שכל עמותה אסור שיהיה נושא שכר 99% מהעמותות הייתם סוגרים.
אביטל שרייבר: אני מתייחסת.
אביטל שרייבר: עכשיו אם יושב ראש העמותה הוא זה שמבצע את הפעילות כמו עובד ביום יום אז הוא צריך באמת לבחור מבחינתנו האם הוא רוצה להיות הבן אדם שקובע ומחליט את ההחלטות שזה הוא יכול לעשות בהתנדבות או תמורת שכר עבור ישיבות או שהוא רוצה להיות עובד של העמותה שמי שיקבע עבורו מה הוא צריך לעשות זה הוועד והיושב ראש שלא בשכר.
אביטל שרייבר: אחרת אנחנו לגמרי מבטלים את הבסיס שבגללו יש את חוק העמותות ובגללו יש את הנושא של המלכ"ר.
אביטל שרייבר: לא יכול להיות מצב שמי שמקבל שכר בעמותה שזה בעצם הפרנסה שלו הוא גם זה שמחליט איך כספי העמותה יוצאו.
אורי מקלב: אני מניח שלא כולם מסכימים על הדבר הזה.
אורי מקלב: ואני רוצה להגיד באופן אישי גם יושב ראש דירקטוריון שהוא בעצם אמור לבצע את המדיניות, חברי דירקטוריון לא מקבלים שכר, הוא יכול לקבל חצי משכורת.
אורי מקלב: הגם שהוא בעצם רק קובע את המדיניות.
אורי מקלב: הוא לא עובד החברה.
אורי מקלב: התפקיד שלו כמעט מקביל ליושב ראש עמותה.
אורי מקלב: אז מה ההבדל בין יושב ראש חברה.
אורי מקלב: אבל מכיוון שזה לא הנושא אנחנו נתמקד בנושא של כרטיסי האשראי.
אביטל שרייבר: הנושאים שנוגעים לעמותות הם נושאים מאוד דינמיים.
אביטל שרייבר: חלק מהדברים שעלו פה על ביקורות אלה נושאים שכל הזמן אנחנו באמת מתוך גישה של לעשות את הדברים יותר נכון וכמה שפחות להכביד על העמותות שלא לצורך אנחנו כל הזמן פועלים בכיוון הזה.
אביטל שרייבר: אחד הדברים שמקודם דיברו עליהם, גם על הנושא של עמותות מסוג כזה ומסוג אחר, שמן הראוי להקל על כאלה או להכביד על אחרות, בעקבות החלטת ממשלה שהיתה לפני שנה וחצי הוקמה ועדה לסיווג מלכ"רים בראש רשות התאגידים.
אביטל שרייבר: מכיוון שנכון להיום אין בחוק משהו שמבחין בין תאגידים שונים, לא לפי מחזור כספי, לא לפי סוג פעילות ולא לפי שום קריטריון אחר, והמטרה של הוועדה הזאת היא לקבוע באמת קריטריונים שההשלכות שלהן בשורה התחתונה יהיו בין היתר התייחסות שונה של הממשלה לעמותות מסוגים שונים.
אביטל שרייבר: הוראות חוק שונות שיחולו על עמותות מסוגים שונים.
אביטל שרייבר: הוועדה הזו אתמול היתה הישיבה הראשונה שלה וכבר נקבעו ישיבות נוספות והכוונה היא באמת לקדם את הנושא הזה כדי לא להתייחס באותו אופן לכלל העמותות כי העמותות הן באמת לא לגמרי דומות אחת לשנייה.
אביטל שרייבר: לגבי חשבונות שהעמותה משלמת.
אביטל שרייבר: רוב התשלומים, חשבונות חשמל, חשבונות טלפון, חשבונות מים, אלה דברים, אנחנו ישבנו עם העמותות שבאו אלינו ואמרו אנחנו לא יכולות להתנהל בלי כרטיסי אשראי ואני מוכרחה לציין שלמרות מה שנאמר כאן אין שום עצימת עיניים.
אביטל שרייבר: כל בדיקה שהעמותה משתמשת בכרטיס אשראי אנחנו אומרים לעמותה אם לא תבטלי את הכרטיס את לא תקבלי אישור ניהול תקין.
אביטל שרייבר: ישבנו עם עמותות שאמרו לנו אבל לא נוכל ככה לעבוד.
אביטל שרייבר: ככה פירקנו את התשלומים והסתבר שאכן זה יותר מסובך אבל לגבי הרוב המכריע של התשלומים באמת אותם דברים שאנחנו מתכוונים לכלול בנוהל החדש, לגבי הרוב המכריע של התשלומים אפשר לשלם באמצעות שני מורשי חתימה.
אביטל שרייבר: לגבי מה שהעלה ירון סוקולוב בהתחלה שלכאורה העמותה התחייבה מראש, הזמינה ציוד, עשתה זה, וממילא חייבת לשלם לספק.
אביטל שרייבר: מבחינת הניהול התקין אנחנו דורשים שכל התחייבות מראש תהיה על ידי שני מורשי חתימה.
אביטל שרייבר: זה לא נכון לעשות שמנהל עמותה מתקשר לספק ואומר לו, אני רוצה שתביא לי ציוד בעלות של עשרת אלפים שקל ואז הספק מביא ואז נכון אין ברירה, צריך לשלם.
אביטל שרייבר: אני אומרת לא אמורה להיווצר התחייבות אם היא לא נעשתה על ידי שניים.
אורי מקלב: השאלה האם אצלכם אי שימוש בכרטיס אשראי זה עשרת הדיברות שזה דבר שאי אפשר, זה הדבר הכי גרוע שיכול להיות.
אורי מקלב: או שיש לכם עם כרטיס האשראי.
אורי מקלב: אתם כן יודעים מה שקורה במדינה.
אורי מקלב: איך מתנהלים האנשים הפרטיים.
אורי מקלב: איך מתנהלים יושבי הראש.
אורי מקלב: כרטיס האשראי זה משהו שהוא מובנה.
אורי מקלב: עכשיו השאלה אצלכם האם לא נמצא עדיין הפתרון שיניח את דעתכם שהשימוש הזה הוא עומד בנהלים ובתקנים.
אורי מקלב: אנחנו חושבים, כל מי שמשתתף בדיון הזה שגם ההתנהלות היום היא גם לא לגמרי נקייה.
אורי מקלב: אם המטרה היא שההתנהלות תהיה תקינה שימוש במזומן.
אביטל שרייבר: יש נהלי קופה קטנה.
אביטל שרייבר: נהלי קופה קטנה זה סכום מסוים שמושכים אותו בצ'ק חתום על ידי שניים אחת לחודש והוא מוגבל רק להוצאות מסוג מסוים.
אורי מקלב: ההנחיה שלכם שמנהל העמותה מוציא מחשבונו ואחרי זה מחזירים לו, זה צריך להיות ברור לכל בר דעת שזה דבר פחות תקין מאשר שימוש במסמך רשמי.
אורי מקלב: היום החתימה אם אתם רוצים או לא רוצים, יש שני בעלי זכות חתימה.
אורי מקלב: היא נעשית לאחר הרכישה, לאחר ההתחייבות.
ירון סוקולוב: ביום יום אי אפשר לנהל עמותה.
ירון סוקולוב: ניקח מנהל תיאטרון, תיאטרון הקאמרי כדוגמה.
ירון סוקולוב: זה יכול להיות כל גורם אחר.
ירון סוקולוב: אין לו את המתנדב שהוא חבר הוועד המנהל שלו.
ירון סוקולוב: אין עסקה.
ירון סוקולוב: אבל הוא צריך לנהל בשוטף את העמותה.
ירון סוקולוב: הוא יוצר את ההתחייבות של רכישות.
אורי מקלב: הוא צריך לשלם לטכנאי, המזגן נפל הוא היה צריך לשלם לו עכשיו.
אורי מקלב: או למישהו שהגיע בלילה באמצע ההצגה, היה קצר והוא הביא חשמלאי.
אורי מקלב: אז קודם כל הוא התחייב כבר.
אורי מקלב: הוא לא חיפש אחרי שני מורשי החתימה.
אורי מקלב: זו סמכות של מנכ"ל הרי.
אורי מקלב: סמכות של מנכ"ל זה לפי המתווה של המדיניות.
אביטל שרייבר: הוא הרי לא משלם לטכנאי בכרטיס אשראי.
קריאה: מדוע לא?
אורי מקלב: החברה שפותחת ביוב בלילה בשירותים של התיאטרון או קצר חשמלי, יכול להיות שהוא ישלם בכרטיס אשראי.
אורי מקלב: איך הוא ישלם את זה?
אורי מקלב: הוא יוציא מכיסו?
אורי מקלב: יתן צ'ק שלו?
אורי מקלב: יתחייב?
מירב בצרי: אדוני, אם יורשה לי מערבבים פה שני עניינים.
אורי מקלב: השאלה היא אם אתם לא חושבים שהשימוש בכרטיס אשראי הוא השימוש הנכון אבל נמצא את המגבלות ואת הנהלים שיאפשרו מבחינת העמותות את ההתנהלות התקנית.
אביטל שרייבר: אני כבר אמרתי.
אביטל שרייבר: אנחנו חושבי שעצם העובדה שהעמותה תחזיק בכרטיס אשראי כבר פה זה איזושהי פריצה של עיקרון שעלול להיות בעייתי.
אביטל שרייבר: כי הדוגמה שניתנה פה מקודם שאם המזכירה רוצה להזמין קו חשמל אז למה שהיא תקרא למורשה החתימה.
אביטל שרייבר: היא תתקשר ותוציא 30 אלף שקל בטלפון.
אביטל שרייבר: היא בדיוק מה שאנחנו רוצים למנוע.
אביטל שרייבר: אנחנו לא רוצים לאפשר מצב שבו מזכירת העמותה יכולה להתחייב כלפי מישהו על סכומים כאלה באמצעות טלפון ומתן כרטיס אשראי.
אביטל שרייבר: לכן אנחנו במקרים הקשים,
שלומית אבינח: תני דוגמה של מקרה קשה.
אביטל שרייבר: דוגמה של מקרה קשה שיש איזושהי עמותה- - -
אורי מקלב: אני מבין מה שהוא דיבר על יעול ושימוש זה לא מקובל בסכומים גדולים.
אורי מקלב: אבל מדברים על סכומים קטנים בחיי היומיום.
אורי מקלב: לא הדוגמה הזאת.
אורי מקלב: שהעמותה תרוץ לשלם לחברת חשמל.
אורי מקלב: אני מבין שזה לא בא בחשבון בכרטיס אשראי על אף שהיום ככה עובדים.
אורי מקלב: חברות עובדות עם כרטיס אשראי.
אורי מקלב: ומי שלא מתנהל ככה זה רק העמותות.
אביטל שרייבר: והמדינה, והחברות העירוניות.
אביטל שרייבר: אני מודעת לזה שיש הכבדה.
אביטל שרייבר: אבל ללכת לקיצוניות השנייה של להקל כמו במגזר הפרטי זה גם לא נכון.
אורי מקלב: אם ההגבלה של העמותות זה משרדים ממשלתיים.
אורי מקלב: העמותות הם דברים חיים.
אורי מקלב: זה מקביל לחברה.
אורי מקלב: מוסד חינוכי יכול להיות חברה ויכול להיות עמותה.
אורי מקלב: הם בחרו בעמותה בגלל כך וכך וכך.
אביטל שרייבר: פנתה אלינו עמותה שמשתתפת בתערוכות בחו"ל.
אביטל שרייבר: בשביל להשתתף בתערוכות בחו"ל על נושאים שחשובים למדינה היא צריכה להתחייב שנה או שנתיים מראש לתת כרטיס אשראי כדי שהיא תוכל להציב דוכן וכך פועלים אולי בארגון הזה כל הגופים.
אביטל שרייבר: זה סוג של פעילות שאנחנו יכולים להבין שצ'ק לא יעזור פה.
אביטל שרייבר: זה כלפי גופים בחו"ל שככה הם פועלים כלפי הרבה גופים מכל העולם.
אורי מקלב: למה חברת השכרה זה אחרת?
אורי מקלב: מה השוני בחברת השכרה של רכב שאי אפשר אלא בכרטיס אשראי?
אביטל שרייבר: זו פעילות חד פעמית של עמותה מסוימת אבל אם אתה אומר שכל מנהל עמותה שטס לחו"ל מותר לו לקחת כרטיס אשראי של העמותה ולשלם זה פשוט יהיה לדעתי בלתי ניתן לפיקוח.
אורי מקלב: מלון ורכב זה נשמע אולי משהו מותרות.
אורי מקלב: אם מלון ורכב היה מובן לכולם שזה כמו התערוכה וכמו הדוכן, שזה צורך, ולא שום דבר שנעשה אחרת, כמו הזמנת דוכן במקרה הזה, או שתגידו, להזמין טובין זה אפשר בכרטיס אשראי, אבל שימוש במלון וברכב משהו פרטי לעמותה, יכול להיות שאתם, אבל צריך להתקדם.
אורי מקלב: לא יכול להיות היום מצב שיגידו לעמותות אין שום שימוש בכרטיס אשראי.
אורי מקלב: המציאות היא שעמותות עובדות באלפי שקלים לחודש דרך מזומנים.
שלמה וייס: אתם חושדים באותם שניים שהם לא ישרים אז הם יחתמו על צ'ק של מאה אלף שקל.
שלמה וייס: אם משתמשים בכרטיס אשראי המנכ"ל יצא, למה הוא יצא?
שלמה וייס: עם מי הוא נפגש?
שלמה וייס: כשהוא חוזר מחו"ל ומדווח לעמותה, יש כינוס של העמותה, הוא מדווח איפה הוא היה, מה היה, עם מי נפגש וכמה הביא.
אביטל שרייבר: זה ברור שזה מסרבל.
אביטל שרייבר: אני אומרת שיש מקומות כן נוהגים שהמנהל או מישהו פועל מטעם העמותה מגדירים לו את הסכומים מראש.
אביטל שרייבר: הוא משלם בכרטיס אשראי שלו ומקבל החזר.