GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רן גלעד: החתימו אתכם.
רן גלעד: אנחנו יודעים שמשרד השיכון הקפיד על כך.
יהודה כהן: לא חתמנו על דבר כזה.
יהודה כהן: במפורש לא.
אינה קיסילנקו: בטופס 4 אנחנו חייבנו קבלנים להודיע.
יהודה כהן: לא חתמנו.
רן גלעד: כל תושב היה אמור לדעת וחתם על זה.
אינה קיסילנקו: אנחנו לא חלק מהחוזה.
אינה קיסילנקו: אנחנו דרשנו בטופס 4.
רן גלעד: הדבר היותר חשוב הוא שבהוראות של הוועדה המחוזית לאלעד נאמר שגם הבתים צריכים להיבנות על פי הסטנדרט הנדרש.
רן גלעד: העירייה הייתה צריכה להידרש לזה.
אינה קיסילנקו: אבל אנחנו לא חותמים על החוזה.
שלומית אבינח: בעקבות הפיצוץ שהיה ב-2006, הם מחתימים את התושבים.
רן גלעד: לפי החלטת הוועדה המחוזית.
מיכל בורשטיין: ציון הנושא במכרזים לקבלנים.
מיכל בורשטיין: בהיתרי הבנייה תירשם הערת אזהרה.
מיכל בורשטיין: ברגע שבנו את רובע A, הם היו חייבים לפעול כך.
רן גלעד: סטנדרט הבנייה נקבע בוועדה מחוזית ב-1997 ואני לא יודע לומר לך אם אכן בונים כך ברובע A.
אינה קיסילנקו: ברגע זה אני לא אתן את התשובה אלא אני אבדוק.
רן גלעד: אני רוצה להעלות שתי נקודות קריטיות.
רן גלעד: הראשונה, הגברה מסיבית של שיתוף הפעולה בין שני הגופים, קרי, אלעד והמחצבה, כולל העמותות שאין לי שום דבר נגדן.
רן גלעד: יש עמותות רשומות אבל הן לא הגיעו היום.
מיכל בורשטיין: לא, כולן כאן.
רן גלעד: הנקודה השנייה, הירידה לבור שככל שתיעשה יותר מהר, אין לי ספק שהמפגעים הקיימים – שהם לא מפגעים ברמה של סטייה מהתקן אבל הם נטענים כמפגעים – ייעלמו.
מיכל בורשטיין: כמובן שאנחנו נשמח לזה כי גם אנחנו לא מעונינים שיהיו התנגדויות לתוכנית ועדיף שאנחנו נקבל ממש את המידע על התועלת שתהיה בהעברת המתקנים ושנקבל דיווחים על המקומות בהם זה נעשה.
מיכל בורשטיין: אנחנו נעשה שיתוף ציבור, כך שהציבור יהיה מודע ויהיה גם מרוצה מהתוכנית.
רן גלעד: כשאני נפגשתי עם הראשונים בעמותת חרדים לסביבה, הם באו אלינו למשרד מבר-אילן וכבר אז היה שיתוף פעולה, אבל כאשר מתחלפים אנשים ומתחלפים ראשי עיר, הדברים קצת מתנתקים.
רן גלעד: צריך לשמור על הגחלת הזאת ולשמור על הקשר ולדבר.
אילן אידלמן: אנחנו נפנה ללשכת ראש העיר כדי לקבוע פגישה.
מנחם שם-טוב: רבותיי, ורד האירה את עינינו שהביקורת היחידה שנעשתה על ידי המשרד הייתה בשנת 2005.
אורי מקלב: הביקורת היזומה מצדם.
מנחם שם-טוב: הביקורת היזומה מצד המשרד.
מנחם שם-טוב: הוגשה שאילתה וענה עליה מעל במת הכנסת השר שמחון בשנת 2005, ואני מקריא לכם את ארבע השורות התחתונות מהפרוטוקול שנמצא אצלי: "למעט נושא ניטור אבק שוקע ומרחף והדרישה להרטבה מלאה של חומרים העלולים להוות גורם לאבק, המשרד לאיכות הסביבה הוציא למחצבה דרישות לתיקון הליקויים בהתאם להוראות התקנות האמורות ומבצע מעקב אחר פעילות".
שלומית אבינח: זה היה על בימת הכנסת ב-1 בנובמבר 2005.
מנחם שם-טוב: רבותיי, אני אומר לסיכום, וחלילה, אני לא חושד באף אחד כאן.
מנחם שם-טוב: אנחנו מבינים שאלה הן התקנות ואנחנו נפעל יחד אתכם אולי לשנות אותן כך שהבדיקות תהיינה יותר יזומות.
אורי מקלב: אין לנו בכנסת מנגנון שעוקב אחרי התשובות לשאילתות ויכול להיות שזאת תהיה הצעה לסדר, שיהיה מנגנון של מעקב אחרי התשובות שניתנות לשאילתות.
מנחם שם-טוב: זה בא כדי להסדיר את ההגדרה שהכל עובד בסדר.
מנחם שם-טוב: כאשר שלחתם פעם אחת ביקורת שלכם, כן התגלו ליקויים.
אורי מקלב: רבותיי, אני רוצה לסכם את הישיבה.
אורי מקלב: באמת התרשמנו כאן מהנושאים שהועלו על ידי התושבים והעירייה שלכאורה דיברו על מטרדים לא קלים ולא קטנים כמו בנושא האבק, בנושא קשיי הנשימה אצל ילדים, מטרדי רעש והפיצוצים שנשמעים, כאשר זה מעל מה שנקרא רעש.
אורי מקלב: אני חושב שהדברים נאמרו בצורה ברורה וגלויה.
אורי מקלב: התרשמנו מצד שני מאיכות העבודה של המפעל שמאוד שם דגש על הדברים האלה והם חשובים לו.
אורי מקלב: הוא לא מתמקד רק בתוצרת אלא באופן הפעולה והעבודה שלו והתרשמנו שהדבר הזה חשוב לו.
אורי מקלב: התרשמנו מהנכונות של כל הצדדים, של משרדי הממשלה, שאמורים לאכוף ולהיות הגורמים המפקחים והמנחים את הקווים לקבלת הרשיון וכל הכרוך בכך ואנחנו רואים שהם פועלים, מכירים וגם מציינים את המפעל כאשר מבחינתם הוא עומד בתקנים.
אורי מקלב: אנחנו חושבים שיש כאן פער גדול מאוד, וכולכם ציינתם זאת, בשיתוף הפעולה והעברת הדברים.
אורי מקלב: אנחנו לא רק נמליץ אלא נחליט על כך שבעוד חודשיים נשב לישיבת מעקב.
אורי מקלב: תקבעו שולחן עגול שם יוצפו כל הדברים ביתר פירוט ותדונו איך אתם מתקדמים בכל דבר ודבר.
אורי מקלב: אני מבקש מכם להרים את הכפפה ושמי שיארגן את השולחן הזה זאת תהיו אתם, המפעל.
אורי מקלב: אני חושב שגורם פרטי ומקצועי יכול בעניין הזה לפעול הרבה יותר טוב ויכול להיות זמין יותר ומהיר יותר.
אורי מקלב: תעשו זאת יחד עם הארגונים, יחד עם העירייה ויחד עם המשרדים הנוגעים בדבר.
אורי מקלב: אני חושב שבשלב הראשון אתם צריכים לשבת ביחד ולאחר מכן לצרף גם את המשרדים הרלוונטיים.
אורי מקלב: מינהל מקרקעי ישראל מתבקש לזרז את כל הנושא של שינוי המקום.
אורי מקלב: זה נושא מאוד מאוד חשוב.
אורי מקלב: אני מרגיש שנושא הפיצוצים לא קיבל כאן מענה ואני חושב שזה יהיה אחד הנושאים הראשונים בהם תדונו בשולחן שלכם כדי לקדם אותו.
אורי מקלב: אני חושב שמשרד הבריאות צריך להיות שותף בבדיקת הנתונים.
אורי מקלב: זה שיש רצון, זה שכולנו עומדים בתקנים ואומרים שלכאורה לא ידוע שום דבר, זה לא פוטר אותנו אלא זה מחייב אותנו לבדוק את הנושא הזה אחרי שמתקבלים הנתונים.
אורי מקלב: יש אפשרות שהרשות תבדוק ותעביר נתונים אבל אני חושב שאפשר ללמוד מעמותת חרדים לאיכות הסביבה ששואלים למה הם צריכים להעיר על זה ומבקשים לקבוע את זה ביחד.
אורי מקלב: המשרד להגנת הסביבה אומר גם לתושבים וגם לעירייה שהוא עכשיו הולך להפקיד תוכנית ומבקש מהם להיות שותפים עכשיו בעניין הזה.
אורי מקלב: גם בנושא הבדיקה, משרד הבריאות צריך להיות שותף בבדיקה כבר עכשיו.
דוד וינברג: כמפקח.
אורי מקלב: כשותף.
דוד וינברג: עבודה כזו היא עבודה גדולה.
אורי מקלב: אנחנו נעשה את זה בשיתוף פעולה עם העירייה.
אורי מקלב: אני לא דורש מהעירייה לעשות את זה לבד אלא עם משרד הבריאות.
אורי מקלב: אנחנו לא מטילים עליך להחליט אלא אנחנו נפנה לסגן שר הבריאות ולמנכ"ל המשרד, כך שזה יבוא מלמעלה.
אורי מקלב: אני גם אדבר באופן אישי עם סגן שר הבריאות.
אורי מקלב: אני לא מבקש ממך לקבל עכשיו את ההחלטה הזאת כי אולי אתה לא יכול לקבל אותה אבל אנחנו נפנה למשרד והמשרד יקבל את זה.
אורי מקלב: אני חושב שהתקדמנו בנושא.
אורי מקלב: כאמור, תשבו ותדונו.
אורי מקלב: אני מבין שתוך שבועיים תוכלו לקיים ישיבה.
אורי מקלב: מנהלת הוועדה תעמוד אתכם בקשר לגבי החלק המקצועי.
שלומית אבינח: תעדכנו אותי בסיכום.
אורי מקלב: בהתאם לכך נקבע את מועד ישיבת המעקב.
אורי מקלב: אני חושב שאת ישיבת המעקב נקיים אחרי חודשיים כדי לתת לכם מספיק זמן לשבת ולמצות את עצמכם.
אורי מקלב: סיכום הוועדה הוא דלהלן: אני מברך על הנכונות להידברות ישירה ושיתוף פעולה בין חברת הנסון לבין העירייה, הארגונים "חרדים לסביבה" ו"אלעד הירוקה" ומשרדי הממשלה הרלבנטיים, במטרה לטפל במכלול הנושאים לשיפור ורווחת איכות חיי התושבים באזור.
אורי מקלב: החברה קיבלה על עצמה לארגן ולקיים את המפגש הראשון תוך 14 יום.
אורי מקלב: בכוונתנו לפנות לכל משרדי הממשלה הרלבנטיים ומנהל מקרקעי ישראל בבקשה לזרז ולקדם את הטמנת מתקני החציבה בתוך בור החציבה, פעולה אשר תשפר ותצמצם לעין ערוך את המפגעים הקיימים באזור ותשפר את איכות חיי התושבים, זאת לדעת כל הגורמים המקצועיים, העירייה והתושבים.
אורי מקלב: בכוונתנו לפנות לשר להגנת הסביבה בבקשה לערוך בדיקות נוספות למחצבה של עמידה בתקנים, פיקוח ובקרה צמודים, תוך שימת דגש על זיהום האוויר ועוצמת הפיצוצים.
אורי מקלב: לאור הטענות בדבר העלייה הגבוהה בשיעור התחלואה של תושבי הסביבה ובמיוחד אצל תינוקות וילדים, בכוונתי לפנות לסגן שר הבריאות בבקשה לבצע בדיקה מקצועית וסקר מקיף בנושא, בישוב אלעד ובקיבוץ נחשונים, הסמוכים למחצבת הנסון.
אורי מקלב: הוועדה רשמה לעצמה כי במסגרת הקרן לשיקום מחצבות, עם סלילת כביש 471, תוקם סוללת עפר, תישתל צמחייה ויעשה פיתוח נופי מתאים לרווחת התושבים.
אורי מקלב: הוועדה תעקוב אחר התקדמות שיתוף הפעולה בין הגורמים השונים ושיפור המצב הקיים.
אורי מקלב: אני מודה לכולכם.
אורי מקלב: רבותיי אנחנו פותחים את הישיבה.
אורי מקלב: אנחנו נעשה סבב מהיר של היכרות.
אורי מקלב: (הצגת שמות) קודם כל אין ספק שאנחנו מלאי הערכה לעבודה של מכבי האש.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שמכבי אש עבודתם מקצועית, המסירות שלהם ידועה.
אורי מקלב: הציבור מרוצה מהשירות שלהם.
אורי מקלב: יש כמה שירותי הצלה במדינה אבל הפונים אלינו עם כיבוי אש יש להם דעה מאוד חיובית.
אורי מקלב: הם מוסרים את נפשם בנחישות, בחריצות.
אורי מקלב: אתם עושים עבודה טובה ואנחנו מחזקים את ידיכם.
אורי מקלב: אנחנו באים עכשיו לדבר בנקודה אחת מתוך המכלול וזה הנושא של התעריפים.
אורי מקלב: בתעריפים אנחנו נדון בשני חלקים.
אורי מקלב: אחד, גובה התעריף.
אורי מקלב: אני בטוח שתגידו שלא אתם כתחנת כיבוי בית שמש קובעים את זה.
אורי מקלב: קובעים את זה כמה גופים ביחד.
אורי מקלב: אבל בכל אופן אנחנו כן נדון בזה.
אורי מקלב: אנחנו נשים דגש על החיוב הכללי לאותו תושב שמחייבים אותו.
אורי מקלב: אני לא מדבר עכשיו על זה שיש תעריף קבוע על בדיקת עסק, על בדיקת מפעל.
אורי מקלב: אנחנו מתמקדים בנושא של אזרחים שקראו לכיבוי אש או שמישהו אחר הזמין כיבוי אש בגלל שהיתה שריפה ואחרי זה האזרח מקבל את חשבון החיוב.
אורי מקלב: החשבון מורכב מכמה וכמה אלמנטים.
אורי מקלב: אין תעריף אחד לכל קריאה.
אורי מקלב: זה מורכב ממספר האנשים שהגיעו לכבות את השריפה.
אורי מקלב: אדם שהיתה לו שריפה בבית יש לו נזקים גדולים מאוד.
אורי מקלב: חלק גדול מהשריפות קורה בדירות צפופות שמאוכלסות במשפחות גדולות.
אורי מקלב: כשיש הרבה דרים בבית אז הסיכויים לשריפה הם סיכויים גדולים.
אורי מקלב: אני הייתי שנים רבות סגן ראש העיר ירושלים וגם שימשתי כממלא מקום יושב ראש ועדת כבאות.
אורי מקלב: אני קצת מכיר את העבודה.
אורי מקלב: אלה שנגרמה להם שריפה יש להם הוצאה גדולה בגלל הנזקים, יש להם הוצאה גדולה על כיבוי האש ועל פי רוב הם לא מבוטחים.
אורי מקלב: דבר ראשון נפתח אל הפונה ואחרי זה נפנה אליכם.
שמואל גרינברג: אדוני היושב ראש תודה רבה לך שראית לנכון לכנס דיון בנושא הזה.
שמואל גרינברג: זה נושא חשוב.
שמואל גרינברג: זה נושא שמן הסתם אני העליתי אותם אבל יש הרבה שיש להם הערות ומה לומר בנושא.
שמואל גרינברג: אני רוצה להתחיל בתחנת כיבוי בית שמש ולשבח את התחנה.
שמואל גרינברג: יש שם אנשים מקסימים, צוות נפלא שעושה עבודה מיוחדת.
שמואל גרינברג: תחנת כבאות בית שמש מתפרשת לא רק על העיר בית שמש שזו עיר שגדלה בעשר שנים האחרונות מ-30 אלף תושבים לקרוב למאה אלף תושבים.
שמואל גרינברג: מעבר לעיר בית שמש יש את כל ישובי מטה יהודה שמסביב והשטח ההוא חלק גדול ממנו הוא אזור יערות.
שמואל גרינברג: זה מועד לפורענות השטח.
שמואל גרינברג: מעבר לכך הם מאוד מעורבים בקהילה.
שמואל גרינברג: הם עשו עכשיו פרויקט מיוחד למען הקהילה עם שבוע מניעת דליקות.
שמואל גרינברג: הם עשו משהו יוצא מן הכלל, שיתפו את כל מוסדות החינוך ועשו דבר כזה שיראו כולם ויעשו.
שמואל גרינברג: דבר נוסף, הם עברו לאחרונה תקופה קשה מאוד של הצתות מכוונות בתקופת ל"ג בעומר, לפניה ואחריה על ידי כל מיני אנשים, ייתכן בני נוער.
שמואל גרינברג: אף אחד לא יודע.
שמואל גרינברג: היה על זה דיון גם בוועדת הפנים על הנערים שהוכו על ידי המשטרה שנחשדו כמציתים.
שמואל גרינברג: בכל אופן הם עושים עבודה גדולה סביב השעון.
שמואל גרינברג: אני לא בא לדבר על עבודתם.
שמואל גרינברג: אני בא לדבר על פנייה שקיבלתי של גברת שפרצה שריפה בדירה שלה.
שמואל גרינברג: היה איזה ריח בבית.
שמואל גרינברג: הם ניגשו להוריד את המתגים של החשמל.
שמואל גרינברג: אחרי שהורידו את המתגים והעלו אותם שוב קפץ החשמל, ראו את חדר האמבטיה אפוף עשן.
שמואל גרינברג: פינו את כל הדיירים מהבניין.
שמואל גרינברג: הזמינו את מכבי האש.
שמואל גרינברג: מכבי האש הגיעו.
שמואל גרינברג: יצאו לאירוע 4 כבאיות.
שמואל גרינברג: בסופו של דבר לפעול בבית נכנסה כבאית אחת.
שמואל גרינברג: שני כבאים והשתלטו על האש, עשו עבודה טובה, והגברת מודה להם בפנייתה אלי.
שמואל גרינברג: העניין בא על פתרונו ונגמר בשלום.
שמואל גרינברג: אלא שהגברת קיבלה אחרי זה בדואר דרישה לתשלום והדרישה לתשלום היתה גבוהה, אפילו גבוהה מאוד.
שמואל גרינברג: פירטו להם, למשל נשיאת מנוף, לא היה צריך לשלוח מנוף בכלל כי לא נעשה שימוש במנוף.
שמואל גרינברג: וכולי, וכולי, כל מיני סעיפים שכתבו להם בדרישה לתשלום.
שמואל גרינברג: הם שלחו מכתב לכבאות בית שמש ואני מקווה שיתחשבו בבקשה שלהם ויגיעו להבנה על מה שצריך, אבל הדרישה היא לפתור את הנושא מהשורש ולא להגיע עם כל בקשה, לבקש הנחה, ולקבל אותה או לא לקבל אותה.
שמואל גרינברג: אלא מהיסוד למה הדרישה באירוע כזה היא כזו מופרזת.
שמואל גרינברג: אנחנו יודעים שיש תשלום למד"א.
שמואל גרינברג: היא קיבלה חשבון על סך 1914 שקלים.
אורי מקלב: יש לכם ועדת כבאות בבית שמש?
שמואל גרינברג: סגן יושב ראש העיר השני, ממלא מקום ראש העיר מאיר בלאיש הוא יושב ראש ועדת כיבוי.
אורי מקלב: אבל אין ועדת כבאות בעיר עצמה.
שמואל גרינברג: יש הנהלה בכיבוי אש ויש נציג מטעם העירייה שהוא יושב ראש האיגוד.
אורי מקלב: כשיש בקשות לפטורים וזה מגיע לוועדת הכבאות?
ראובן יצחק: יש ועדת הנחות.
שמואל גרינברג: אז זה מה שאמרתי.
שמואל גרינברג: אני יודע שהנושא הזה מן הסתם עלה שם ועולה שם.
שמואל גרינברג: לא דווקא על בית שמש.
שמואל גרינברג: כלל ארצי.
שמואל גרינברג: אני יודע שעלה לפני כמה זמן נושא התשלום, הגבייה המופרזת בתשלומים בפינוי מד"א.
אורי מקלב: ננהל על זה דיון.
אורי מקלב: יש כמה בעיות.
שמואל גרינברג: עלה הנושא.
שמואל גרינברג: למשל פינוי יולדות.
שלומית אבינח: תפיחת החובות.
שמואל גרינברג: יש קודם כל פינוי שלא משלמים עליו.
שמואל גרינברג: זאת אומרת הזמנת אמבולנס ואתה לא צריך לשלם עליו.
שמואל גרינברג: יש מקרים שכן צריך לשלם.
שמואל גרינברג: יש גובה מסוים של תעריף.
שמואל גרינברג: פה זה נשמע מופרז מאוד אלפיים שקל.
שמואל גרינברג: לכן רצינו להעלות את הנושא הזה.
שמואל גרינברג: לעשות סדר אחת ולתמיד בנושא התשלומים האלה.
שמואל גרינברג: עד כאן דבריי.
אורי מקלב: בעצם הכבאות זה חלק מהשירות המוניציפאלי.
אורי מקלב: זה שונה ממד"א.
אורי מקלב: מד"א זה סיפור בפני עצמו.
אורי מקלב: כבאות בסופו של דבר זה חלק מהשירות המוניציפאלי.
אורי מקלב: גם אם יש איגוד ערים, כשאני הייתי בתפקיד הזה ככה זה עבד.
אורי מקלב: זה היה חלק מהתקציב העירוני.
אורי מקלב: אבל הוא היה ממש סמך לעירייה.
שמואל גרינברג: מי קובע את התשלומים?
שמואל גרינברג: משרד הפנים?
אורי מקלב: זה חלק משירותים עירוניים שקיימים.
אורי מקלב: העירייה היא שותפה בתוך האיגוד הזה.
אורי מקלב: החלק המוניציפאלי שלה הוא בתוך האיגוד.
אורי מקלב: זה מורכב גם מנציגים מוניציפלים.
מרק טובלם: אני אסביר.
מרק טובלם: דבר אחד עקרוני שאני רוצה להתייחס אליו למה שנאמר פה קודם, כל נושא האגרות, בשביל שנוכל להבין למה בעצם שירותי כבאות גובים אגרות מהתושב, היה מאוד נוח לנו כשירותי כבאות לבטל את הנושא הזה.
מרק טובלם: שלא יהיו אגרות בכלל.
מרק טובלם: אין סיבה.
מרק טובלם: אם תושב משלם ארנונה אין סיבה שבעצם ישלם גם אגרת כיבוי.
שלומית אבינח: כמה זה אגרת כיבוי?
מרק טובלם: לא.
מרק טובלם: אין אגרת כיבוי.
מרק טובלם: אם קרה שיש שריפה כמו שקרה במקרה הספציפי הזה אז יש מחירון שמתומחר על ידי האוצר, אחת לתקופה הוא מעודכן.
מרק טובלם: העדכון האחרון שלו זה מנובמבר 2008.
מרק טובלם: יש תעריף.
מרק טובלם: יש 27 סעיפים למחירון הזה.
מרק טובלם: מחירון מפורט.
מרק טובלם: זה מופיע באינטרנט.
מרק טובלם: עכשיו הנושא הזה הוא מאוד בעייתי משני טעמים.
שלומית אבינח: מי קובע את התעריף?
שלומית אבינח: משרד האוצר קובע?
מרק טובלם: התעריפים האלה אושרו בתקנה בחוק הכבאות לפני הרבה שנים.
מרק טובלם: תעריפי גבייה במחירים של אז ומאז זה מקודם.
שלומית אבינח: אז תפרטו קצת.
מרק טובלם: המחירון הזה בעצם מורכב, מסורבל, גורם להרגשה לא נעימה מצד האזרח שהוא רואה באמת מתחילים לפרט לו שעות עבודה, תעריפים, אורך צינור וזרנוק וכולי וכולי.
מרק טובלם: זה באמת לא דבר שצריך לעניין את האזרח.
מרק טובלם: אלא מה שכן זו רק השורה התחתונה כמה בעצם הוא צריך לשלם.
מרק טובלם: אבל אנחנו מודעים לבעיה.
מרק טובלם: נכנסנו כבר לפני בערך שנה וחצי לעבודה של עדכון התקנה, אותה תקנה, אותו תעריף שדיברנו עליו.
מרק טובלם: התחלנו לפעול, כבר גייסנו רואה חשבון.
מרק טובלם: עשה שם עבודה.
מרק טובלם: סיים את העבודה.
מרק טובלם: זה אושר על ידי מנכ"ל משרד הפנים הקודם.
מרק טובלם: בשבועיים האחרונים זה היה צריך להיות כבר מוצג לשר הנוכחי בכוונה להביא את זה לאישור במשרד האוצר.
מרק טובלם: ולעדכן את התקנה.
מרק טובלם: המחירון החדש בעצם הוא המחירון הקודם.
מרק טובלם: המחירון הזה הוא בעייתי מכמה טעמים.
מרק טובלם: אני אתן לך כמה דוגמאות כי פשוט יש פה הרבה סעיפים.
מרק טובלם: המורכבות של המחירון הזה.
מרק טובלם: זה מורכב מבחינת האיגוד להכין את הוראת התשלום כי יש שם כל מיני ניואנסים ודברים שלא תמיד אפשר לשלוט עליהם.
מרק טובלם: כמו לדוגמה מחייבים למשל על כמות מים.
מרק טובלם: אנחנו יכולים לדעת בעצם מה כמות המים שנצרכה אבל אנחנו לא יודעים כמה נשאר בעצם במיכלית.
מרק טובלם: יש פה נושא שהוא לא מדויק.
שלומית אבינח: בשריפה ביער את מי מחייבים?
מרק טובלם: בשריפה ביער זה בעל הקרקע.
מרק טובלם: אם זו המדינה אז זו המדינה.
מרק טובלם: במקרה של דירה פרטית אז זה אותו דייר.
מרק טובלם: אם זה במפעל, אז בעלי המפעל.
שמואל גרינברג: כל שריפה שהיא לא בבניין.
מרק טובלם: אם זה בשטח פתוח אז אנחנו מנסים לאתר את בעל הקרקע.
מרק טובלם: גם זה פרויקט בפני עצמו.
שלומית אבינח: ואם הוא לא משלם?
מרק טובלם: אם הוא לא משלם יש פה בעיה.
מרק טובלם: בגלל זה אני אומר כל הנושא של גביית אגרות הוא בעייתי.
מרק טובלם: התקנה היא בעייתית.
מרק טובלם: אמרתי ראשית מבחינת המורכבות שלה גם מצד האיגוד להכין התשלום וגם מבחינת האזרח ההרגשה לא נעימה שהוא מקבל את התשלום וגם את הפירוט של הסעיפים שהוא מקבל.
מרק טובלם: דבר שני, זה גורם בעצם גם לאזרח עצמו כשהוא יודע בתת מודע שאחרי שהוא התקשר ל-102 הוא יקבל חשבון הביתה אז הוא נמנע מלהתקשר, ואם הוא מתקשר זה כבר מאוחר, עברו כבר כמה דקות והאש גברה.
מרק טובלם: ולא צריך להסביר פה בדיון הזה שכל דקה, כל שנייה חשובה לכיבוי השריפה.
מרק טובלם: ולכן בעצם אנחנו מגיעים למצב כזה שאנחנו בכל הכיוונים אנחנו לא מגיעים לאזרח.
אורי מקלב: התעריפים הגבוהים שהוא עשוי לקבל גורמים לאזרח להתמהמה בהזמנת רכב הכיבוי בגלל החשש שלו לדרישה לתשלום גבוה.
מרק טובלם: נכון.
מרק טובלם: עכשיו בשביל שנבין למה בעצם אנחנו גובים את התשלום.
מרק טובלם: ראשית אין לנו ברירה כי יש תקנה ויש חוק.
מרק טובלם: בשביל שנוכל להבין את הסעיף הקטן הזה שדיברנו פה על אגרה שהוא בעייתי בפני עצמו אבל הוא סעיף קטן אנחנו צריכים להבין איך מורכב בעצם תקציב הכבאות.
מרק טובלם: דוגמה, בית שמש.
אורי מקלב: אין לי ספק שכל האגרות הנגבות בכיבוי האש מגיע לאחוז קטן של כיבוי האש וגם לא לתחנה.
אורי מקלב: ברישוי זה משהו אחר.
אורי מקלב: אני מדבר על שריפות.
אורי מקלב: אחוז האגרות שנגבות מרישוי עסק ומביקורת מפעלים יכול להיות שההכנסה היא הרבה יותר גדולה היום.
אורי מקלב: אני חושב שהעמיקו אותה.
אורי מקלב: אבל אם מדברים על שירותי החירום של כיבוי אש התעריפים שנגבים הם לא תעריפים גדולים אבל כשזה מגיע לבן אדם מגיע לו קרוב לאלפיים שקל.
מרק טובלם: אין תעריף אחיד.
אורי מקלב: אין תעריף אחיד.
אורי מקלב: כל תעריף מורכב משישה או שבעה סעיפים.
אורי מקלב: גודל הצינור וכמות המים והקילומטרז'.
אורי מקלב: אין שוויון בין האזרחים.
אורי מקלב: כמה שהוא יותר רחוק מהתחנה אז האדם צריך לשלם יותר.
אורי מקלב: לא מספיק שהם הגיעו מאוחר יותר והנזק שלו גדול יותר הוא צריך גם לשלם יותר כי יש הבדל איפה הוא גר.
אורי מקלב: יותר מזה, לפעמים מגיע רכב עם סולם.
אורי מקלב: הוא גר בקומה ראשונה.
אורי מקלב: הוא לא עשה שום דבר.
אורי מקלב: אולי צריך לפנות מישהו מלמעלה אז שולחים מיד את הרכב עם סולם.
אורי מקלב: לא רק שהוא משלם על מה שהוא השתמש בתעריף גבוה אלא על מה שהוא לא בהיערכות.
אורי מקלב: זו נקודה חשובה בעניין הזה.
אורי מקלב: מכבי האש כל הכבוד להם.
אורי מקלב: כשהם שומעים שיש שריפה בדירה הם לוקחים את מרחב האפשרויות שיש.
אורי מקלב: שולחים 4 כבאיות.
אורי מקלב: הרי הם לא יודעים בדיוק מה שקורה.
אורי מקלב: הם נערכים לאפשרות הגרועה.
אורי מקלב: אני רוצה שתתייחסו לזה.
אורי מקלב: לא האזרח הזמין.
אורי מקלב: מישהו אחר שראה עשן בדירה הזמין.
אורי מקלב: הגיע כיבוי אש ויכול להיות שהתברר ששום דבר לא, או שהוא עצמו התגבר על השריפה.
אורי מקלב: הוא יקבל הוראת תשלום.
מרק טובלם: בשביל שנוכל להבין בעצם כמו שאמרת באחוזים בודדים בעצם זה הנושא של האגרות תקציב הכבאות בכללותו פר איגוד אני מתכוון, זה לא ארצי כרגע, זה לא רלוונטי, פר איגוד הוא מורכב, נתח ממשלה, זה מענק שמקבלים דרך האוצר ומשרד הפנים וזה מגיע לנציבות ומשם זה מחולק לאיגודים.
מרק טובלם: הנתח השני זה גבייה, השתתפות של הרשויות של האיגוד, וחלק שלישי זה הכנסות עצמיות.
מרק טובלם: בתוך ההכנסות העצמיות יש את אותן אגרות שאנחנו מדברים עליהן כרגע שזה החלק הקיים ויש את החלק שיותר גדול שזה הרישוי.
מרק טובלם: שם זה הכסף היותר גדול שזה גם אישור.
מרק טובלם: על כל מבנה חדש הרי צריך את האישור של הכבאות וגם ביקורות שנתיות שכל מפעל וכל בעל עסק צריך להשיג את האישור.
מרק טובלם: זה הכסף היותר גדול.
מרק טובלם: עשרות אלפי שקלים מכניס הרבה יותר.
מרק טובלם: ספציפית לגבי כמות הכלים שהוציאו, 4 כבאיות, 6 כבאים או 4 כבאים.
מרק טובלם: הנושא הזה הוא לא נתון לשיקול דעת של האיגוד.
מרק טובלם: קובעים באיזה מקרה מוציאים וכמה.
מרק טובלם: אם למשל יוצאים לבניין רב קומות זה לא משנה אם אותו תושב אמר אני כבר כיביתי את השריפה, בואו רק תוציאו את העשן מהשטח, כמובן שאותו מפקד לא יכול לקבל החלטה שלא נשאר, במקרה מישהו ישן בקומה השמינית בבניין ולכן הוא חייב להוציא לפי toll חייב להוציא סולם, גם אם הוא לא משתמש בו.
מרק טובלם: זו דוגמה.
מרק טובלם: זה שונה מאשר אם יש שריפה בבניין חד קומתי.
ראובן יצחק: אני אתחיל דווקא מהסוף.
ראובן יצחק: שאלתי לגבי חיובים.
ראובן יצחק: אז מי שמחויב בדרך כלל זה בעל הקרקע.
ראובן יצחק: אין דרך כזה במדינת ישראל קרקע שהיא לא שייכת למישהו.
ראובן יצחק: גם רוב החיובים בכיבוי זה בא מהתורה, מהגמרא.
ראובן יצחק: אם אתם מכירים את הדברים, שרף לשכן, וכולי, וכולי.
ראובן יצחק: אני פשוט רוצה לעשות סדר בקטע שאתם אומרים, מי שמתקשר גם הוא מחויב בתשלום.
ראובן יצחק: זה לא נכון.
ראובן יצחק: בעל הקרקע, בעל הנכס הוא המשלם את השירותים.
אורי מקלב: אני אמרתי שמישהו אחר ראה עשן, אזרח טוב והוא הזמין כבאים.
אורי מקלב: בעל הדירה מחויב.
ראובן יצחק: מי שמחויב זה בעל הנכס.
ראובן יצחק: אלה החוקים במדינת ישראל.
ראובן יצחק: גם אם לא נכנסנו לדירה שלו.
ראובן יצחק: אז זה נקרא קריאה לאירוע ללא פעולה.
ראובן יצחק: זו לא קריאת שווא.
ראובן יצחק: אנחנו יודעים ששירותי הכבאות נועדו להצלת נפש ורכוש וכיבוי שריפה ומניעת התפשטותה.
ראובן יצחק: זו ההגדרה אצלנו.
ראובן יצחק: כל שריפה או חילוץ מתאונות ולא משנה מאיפה מתהום או ממפולות זה נקרא אצלנו אירוע.
ראובן יצחק: כל יציאה מהתחנה זה נקרא אירוע.
ראובן יצחק: כדי לעשות סדר עם הרישום אז אני אומר אירוע שנבין על מה אנחנו מדברים.
ראובן יצחק: עכשיו אופי השריפות והמדרג בשריפות נקבע על ידי ועדות.
ראובן יצחק: הוועדות מקבלות נתונים כל פעם משריפה ומחקירות שריפה ויושבים ומעבדים את זה ומחליטים איך אנחנו מקבלים, איזה אמצעים ומה הכי טוב אידיאלי לצאת לכל שריפה.
ראובן יצחק: במקרה שאנחנו מדברים אליו היום אז הפוטנציאל שמה זו שריפה דירה אמנם אבל זה בבניין בן 4 קומות.
ראובן יצחק: בבניין כזה כשאנחנו הולכים לכבות שריפה 6 כבאים, אני כמפקד משמרת בנוסף, אומר לך שזה קצת.
ראובן יצחק: ואני אסביר למה.
ראובן יצחק: כשאני נוסע לשריפה ברמת בית שמש.
ראובן יצחק: זה 10 דקות נסיעה מהתחנה עם כל הסירנות כדי להגיע לדירה המדוברת.
ראובן יצחק: זה 10 דקות עם נסיעת לחץ.
ראובן יצחק: כשאנחנו מדברים על שריפה בתוך דירה זו לא שריפה בשטח פתוח.
ראובן יצחק: יש לה משמעות שונה לחלוטין.
ראובן יצחק: בדקה אפשר לגמור חדר.
ראובן יצחק: זה בדוק.
ראובן יצחק: השריפה מתחילה בדקה היא גומרת חדר.
ראובן יצחק: ואם לקח לנו כמעט 10 דקות להגיע לשריפה הזו אז אם היה לה פוטנציאל והיה לה חום בעירה נוסף ליד אז היינו מקבלים שם שריפה הרבה יותר גדולה ואם אנחנו מדברים על שריפה בבניין ארבע קומות ואנחנו מדברים מניסיון ומתחקירים שעשינו, זה הפקות לקחים שעשינו בעבר אז השריפה הזאת יכולה להתפשט לקומה הרביעית בלי שום בעיה.
ראובן יצחק: יש פה toll, מה שנקרא פקודות קבע איך יוצאים לשריפה כזו.
ראובן יצחק: במקרה הזה אין אפילו שיקול דעת.
ראובן יצחק: יוצאים שני רכבי סער, סער אני מדבר על רכבי כיבוי, ומנוף.
ראובן יצחק: כי מעל שתי קומות צריך מנוף.
ראובן יצחק: כי לנו ברכבי הסער יש סולם שהוא מגיע מקסימום לקומה השנייה.
ראובן יצחק: ואם חלילה יש שריפה אפילו בקומה הראשונה והיא מגיעה לקומות העליונות, והדיירים מאותן קומות ברחו לקומה הרביעית או על גג הבניין, אנחנו לא נגיע לשם ונמתין.
ראובן יצחק: ראינו שיש לנו לכודים בתוך הבניין, לא נגיד, רגע, חבר'ה עכשיו אנחנו צריכים את המנוף.
ראובן יצחק: זה עוד 10 דקות עד שיגיע המנוף.
ראובן יצחק: אנחנו יכולים לאבד חיי אדם.
שמואל גרינברג: במקרה שמה לא כל רכבי הכיבוי הגיעו לרכב.
שמואל גרינברג: חלק כבר בדרך חזרו.
ראובן יצחק: 3 רכבים שיצאו, 3 רכבים הם מחויבים להגיע ומנוף.
ראובן יצחק: כולם הגיעו לרחוב.
ראובן יצחק: במקרה הספציפי הזה אני הייתי מפקד האירוע אז אני יכול לתת לך את כל הנתונים.
ראובן יצחק: לא שני כבאים חדרו לתוך הדירה.
ראובן יצחק: חדרו לדירה 3 כבאים.
ראובן יצחק: יש לנו במקרה הנ"ל הלכו חבר'ה לעשות סריקה בדירות שאין אנשים.
ראובן יצחק: הלכו לפתוח פתחי חום, שחרור חום ועשן בבניין, שנבין את המורכבות.
ראובן יצחק: כשכבאים מגיעים לבניין אז אני צריך לשלוח שניים שיפתחו חום ועשן.
ראובן יצחק: אני צריך לשלוח שניים, אחד פורץ דלתות ואחד עם צינור מים.
ראובן יצחק: שיהיה לידו.
ראובן יצחק: לא פותחים דלת אם אין לנו צינור מים ליד.
ראובן יצחק: הוא צריך להיות עם פורץ דלתות.
ראובן יצחק: אני צריך לשלוח שניים שיעשו סריקה בדירות שלא מישהו נשאר בדירות.
ראובן יצחק: היה צריך לשחרר את החום והעשן מהבניין.
ראובן יצחק: היתה שריפה.
ראובן יצחק: כיבינו שריפה.
ראובן יצחק: שריפה עם להבות ועם עשן.
ראובן יצחק: אנחנו לא מדברים על משהו שהוא נדמה לי.
ראובן יצחק: העשן מהדירה הזו יצא לחדר המדרגות ועלה כלפי מעלה.
ראובן יצחק: האויב מספר אחד של האזרח וכשאנחנו שומעים על אנשים שנפגעו משריפה זה מנפגעי עשן.
ראובן יצחק: לא פגיעה ישירה מתוך האש.
שמואל גרינברג: אני שוב חוזר לנקודה של החיוב.
שמואל גרינברג: אני מדבר על הגבייה.
שמואל גרינברג: זה הנושא שלי.
שמואל גרינברג: על מה הם צריכים לשלם אלפיים שקל?
ראובן יצחק: אני אגיד פה דבר אחד ואמר את זה לפני כן מרק.
ראובן יצחק: הלוואי ואנחנו ככבאים לא היינו מתעסקים עם הקטע של גביית כספים על אירועים.
ראובן יצחק: אני מדבר על אירועים ולא על ביקורות.
ראובן יצחק: כי בעיני הציבור התדמית שלנו היא שונה.
ראובן יצחק: רק מהסיבה הזו שאנחנו לוקחים כסף כאילו אנחנו עושקים את הציבור.
ראובן יצחק: אנחנו אין לנו יד בעניין.
ראובן יצחק: תוריד לזה את זה אני אגיד לך תודה.
ראובן יצחק: ועזרת לנו גם לתדמית.
ראובן יצחק: זה הקטע.
ראובן יצחק: אני מדבר על אירועים, אני לא מדבר על ביקורות.
ראובן יצחק: ביקורות זה עניין אחר, זה עסקים וכולי.
שמואל גרינברג: אני הדגשתי בתחילת דבריי שכיבוי האש בבית שמש רק קוצר שבחים.
שמואל גרינברג: באמת שהם עושים עבודה יפה ויש צוות מקצועי, צוות טוב, צוות מיוחד.
שמואל גרינברג: רואים אותם בכל מקום.
שמואל גרינברג: דיברתי גם על המורכבות של העבודה שלהם.
שמואל גרינברג: שוב אני אומר הנושא הוא החיוב.
שמואל גרינברג: זה נראה לי לוקה בחסר.
ראובן יצחק: אמרתי, אנחנו יוצאים לפי הפק"ל שיש לנו.
ראובן יצחק: הפק"ל הזה נבדק בוועדות.
ראובן יצחק: והוא הדבר הכי טוב שאפשר להגיע עם שני רכבי כיבוי ומנוף לבניין של 4 קומות.
ראובן יצחק: ואם דיברנו לפני כן על דברים נוספים אז...