GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: אנחנו קודם כל מברכים את קופת חולים שעשתה את הבדיקה הזאת בחלק מבתי החולים.
אורי מקלב: אני לא יודע איך הפילוט נקבע.
אורי מקלב: האם נקבע לפי אזורים או לפי איפה שיש תחרות עם בתי חולים אחרים.
אורי מקלב: אני לא נכנס לזה.
אורי מקלב: בסופו של דבר מבוטחי קופת חולים חלק מקבלים וחלק לא מקבלים.
אורי מקלב: אישור תקציב, הטמעת הנושא זה יכול לקחת עוד שנה.
אנואר חילף: אגב זה דורש תיקון חקיקה ראשית.
אנואר חילף: צריך לתקן בחוק ביטוח לאומי.
אנואר חילף: יש את המספרים.
אנואר חילף: בין אם זה יאושר בכנסת ביולי זה יכול להיות כבר בינואר 2010.
אורי מקלב: זה לא יכול להיכנס בתוך חוק ההסדרים?
אנואר חילף: זה נכנס.
אורי מקלב: כולל התיקון הזה.
אנואר חילף: כולל התיקון הזה.
אנואר חילף: זה לא בהחלטות הממשלה כי הסכום היה אחר.
אנואר חילף: עכשיו נתקן את זה יחד עם כל הדברים האחרים.
גלית כספי כהן: משרד הבריאות לפחות לפי הנתונים שיש בידינו אם יש לכם נתונים אחרים אני אשמח לשמוע אותם.
גלית כספי כהן: עולה שבשיבא ובאסף הרופא כן מבוצעות הבדיקות האלה.
גלית כספי כהן: שיבא ואסף הרופא שניהם בתי חולים ממשלתיים.
גלית כספי כהן: איך זה ייתכן שאין אחידות במתן השירותים בקרב בתי החולים הממשלתיים?
מיקי דור: התשובה היא מאוד פשוטה.
מיקי דור: המצב הכלכלי של בתי החולים שונה.
מיקי דור: הלוואי שהמצב הכלכלי של צפת שהוא בית חולים ממשלתי היה זהה לתל השומר.
מיקי דור: הלוואי.
מיקי דור: כמו שבכללית יגידו לך שהמצב של ביילינסון ויוסף טל הוא שונה.
מיקי דור: הם מנוהלים באופן עצמאי ואנחנו רוצים לקדם אותם.
מיקי דור: יש הבדלים בין בתי החולים לצערי, וציינו את זה כמה פעמים בין פריפריה למרכז.
מיקי דור: זו הבעיה הגדולה בינינו היום.
תלמה הרצנו: אני יכולה להוסיף כאן משהו.
תלמה הרצנו: אתם בטח שמתם לב שבאזור המרכז יש הרבה יותר בתי חולים.
תלמה הרצנו: דרך אגב באיכילוב גם עושים את הבדיקה.
תלמה הרצנו: לא עושים את זה לכולם אבל בהחלט עושים את הבדיקה.
תלמה הרצנו: ויש כיסוי.
תלמה הרצנו: עכשיו עושים לכולם.
תלמה הרצנו: אחרי הכתבה.
תלמה הרצנו: נשות גור מפעילות את זה ועושות עבודת קודש.
תלמה הרצנו: עושות עבודה מאוד יפה.
אורי מקלב: לקחו יוזמה נשים והם קנו את המכשיר?
אסתר יאיר: כן, הם קנו את המכשיר.
אסתר יאיר: בית החולים נותן קלינאית בחצי משרה.
אסתר יאיר: כל הבלאי בית החולים גם כן לוקח על עצמו.
תלמה הרצנו: אם תרשה לי אני חושבת שאנחנו עושים כאן חטא נורא.
תלמה הרצנו: במשך שנים ישראל הובילה בגיל האיתור של ילדים עם ליקוי בשמיעה.
תלמה הרצנו: בארצות הברית גילו אותם בגיל שלוש וחצי בממוצע.
תלמה הרצנו: באזור המרכז הגיל הממוצע שבו מתגלים ילדים הוא תשעה חודשים.
תלמה הרצנו: אנחנו רוצים להוריד את זה ואנחנו רוצים שיגיעו לטיפול לפני גיל שישה חודשים.
תלמה הרצנו: התחרות בין בתי החולים היא תחרות על קבלת הכסף מהביטוח הלאומי ולכן באזור בו יש יותר שירותים ישנה תחרות ואחד הגימיקים שהשתמשו בהם זו בדיקת שמיעה.
תלמה הרצנו: אני יכולה לומר שבאחד מבתי החולים הממשלתיים קיבלו תרומה את המכשור אבל מנהל בית החולים אמר תביאו לי גם תרומה לכוח אדם.
תלמה הרצנו: ישראל נחשבה במשך שנים למקום שבו מאתרים מוקדם ומשקמים ואין לנו תור לקבלת ילד לשיקום.
תלמה הרצנו: לא בשמעיה ולא במיכה.
תלמה הרצנו: ולצאת כאן מהישיבה הזאת ביום השמיעה כאילו הכול שחור זה עושה לי רע על הנשמה.
תלמה הרצנו: אז שד"ר שרה זנדברג מדברת על איתור של ילדים בגיל שנתיים וחצי זה היוצאים מן הכלל.
תלמה הרצנו: כי אם אנחנו מסתכלים על הסטטיסטיקה של מיכה חיפה.
שרה זנדברג: ההבדל בין חיפה לטבריה הוא הבדל תהומי וההבדל בין הכפרים הערביים בצפון הוא גדול.
שרה זנדברג: דבר נוסף שאת לא העלית, קודם כל זה שיש טוב תמיד יכול להיות טוב יותר.
שרה זנדברג: הדבר השני שלא העלינו פה זה שאחוזי הילדים החירשים באוכלוסיות שונות הוא מאוד שונה.
שרה זנדברג: וכשאנחנו מדברים על אוכלוסייה בסיכון מאוד גבוה, הבדואים, אם אנחנו מדברים על סטטיסטיקה עולמית אז 10% מהילדים החירשים יש להם הורים חירשים.
שרה זנדברג: בישראל אנחנו מגיעים ל-17% בנתון בתל אביב, באזור המרכז כבר שיש להם הורים חירשים ובאוכלוסיה הבדואית אנחנו מגיעים ל-40%.
שרה זנדברג: זאת אומרת שיש לנו אוכלוסיות פה שהם בסיכון מאוד גבוה.
שרה זנדברג: אז זה לא שייך למקום של ישראל.
שרה זנדברג: יש פה אוכלוסיות ממוקדות שהיום דווקא בגלל המקום של ישראל אפשר לשים עליהן את האצבע וצריך להתייחס אליהן.
שרה זנדברג: עכשיו בצפון שאין שירותים וגם אין מספיק מודעות, זה אחד עם השני הולך, צריך לעשות משהו.
שרה זנדברג: זה לא נכון שהבדואיות לא רוצות.
שרה זנדברג: הקמנו 8 מסגרות בדרום של גנים ובתי ספר עם ילדים שלומדים בתיכון, עם ילדים בשילוב, עם ילדים שעוברים שתל, זה לא נכון.
שרה זנדברג: אי אפשר לדבר על האוכלוסייה הבדואית בצורה גורפת שהם אנשים מאוד אינטליגנטים.
שרה זנדברג: הם התחילו עכשיו גם בתהליך של בדיקות גנטיות.
שרה זנדברג: קורים שמה דברים.
שלומית אבינח: אני לא הבנתי.
שלומית אבינח: לצורך הפרוטוקול שזה ייאמר מבחינת משרד הבריאות.
שלומית אבינח: איפה מתבצעות הבדיקות.
שלומית אבינח: איכילוב?
שלומית אבינח: אסף הרופא?
שלומית אבינח: מבחינה אחידה?
שלומית אבינח: נכון 2009 מבחינת בתי חולים ממשלתיים איפה נעשות הבדיקות?
מיקי דור: שיבא ואסף הרופא מבצעים בכולם.
נועה פרסטר: גם איכילוב עושים.
נועה פרסטר: נהריה לא, זיו לא, הלל יפה לא.
שלומית אבינח: רגע, נועה, את כללית נכון?
מיקי דור: אבל היא קונה את השירות.
מיקי דור: כוללני בשני בתי החולים הגדולים האלה.
נועה פרסטר: ברזילי עושה, וולפסון עושה.
גלית כספי כהן: למה לא העברתם לבקשתנו את זה?
גלית כספי כהן: פעמיים ביקשתי אני אישית ממשרד הבריאות.
גלית כספי כהן: אני העברתי מכתב למשרד הבריאות פעמיים בבקשה לדעת באיזה בתי חולים מבוצעת הבדיקה.
גלית כספי כהן: לפני כחודש הועברה הבקשה הראשונה.
גלית כספי כהן: לא קיבלתי תשובה עד היום.
נועה פרסטר: הדסה עין כרם עושים סינון גורף.
נועה פרסטר: בהר הצופים החודש התחילו.
נועה פרסטר: אבל אחד האבסורדים שזה אותו אבא או אימא.
נועה פרסטר: הם התחילו לפני חודש.
שלומית אבינח: איפה שלא מתקיים גורף, למשל בברזילי, מה זה התנדבותי?
שלומית אבינח: את אומרת בשאר בתי החולים איך זה מתנהל?
שלומית אבינח: באסף הרופא ובתל השומר זה מתנהל גורף.
שלומית אבינח: בשאר בתי החולים?
שלומית אבינח: איך זה מתנהל?
שלומית אבינח: יש מדיניות?
שלומית אבינח: למשל בברזילי?
תלמה הרצנו: ברזילי זה משהו פרטי שראש מחלקת יילודים עשה סידור עם אישה שבאה פעמיים בשבוע וגובה 150 שקל.
תלמה הרצנו: הוא אמר לי את זה ככה.
תלמה הרצנו: אחרי השחרור.
אורי מקלב: ואתם מסכימים לדבר הזה?
מיקי דור: לא.
מיקי דור: הפסקנו את זה.
מיקי דור: היה בית חולים נוסף לא שלנו.
מיקי דור: ביקשנו שלא תהיה גביה באשפוז בשום פנים ואופן.
שלומית אבינח: ובעפולה בעמק?
נועה פרסטר: העמק זה שלנו.
נועה פרסטר: לא עושים.
נועה פרסטר: בעמק אין, ביוספטל אין, בכרמל אין.
נועה פרסטר: בכרמל יש את לין.
נועה פרסטר: רמבם לא שלנו.
נועה פרסטר: ברמבם אין.
נועה פרסטר: אנחנו מבחינתנו ברגע שתצא הנחיה של משרד הבריאות מחייבת לבצע את זה אנחנו נבצע את זה בכל בתי החולים.
גלית כספי כהן: השאלה היא אם אפשר יהיה כן להגיש להורים טופס ויתור סודיות.
תלמה הרצנו: ויתור סודיות בלנקו בטח שלא.
תלמה הרצנו: ממש לא.
תלמה הרצנו: כי לא חותמים על טופס ויתור סודיות.
תלמה הרצנו: גם על צ'ק פתוח את לא חותמת.
דפנה בן ארי: לא צריכים להיות כאלה פסימיים.
דפנה בן ארי: תלמה צודקת.
דפנה בן ארי: אנחנו באמת כל השנים היינו מהמובילים.
דפנה בן ארי: אנחנו רוצים להיות עוד יותר מובילים.
דפנה בן ארי: מה שצריך לחדד שהיתרון הגדול הוא בבדיקת סינון הזאת הוא שהיא מאתרת כמעט הכול.
דפנה בן ארי: אני לא רוצה להגיד הכול.
דפנה בן ארי: לקויות קלות, לקויות בינוניות, דברים שאותרו באמת יותר מאוחר.
דפנה בן ארי: וזה היתרון של הסינון הזה.
דפנה בן ארי: נכון שלא נאתר את כולם ואחר כך יהיו כאלה שיופיעו אצלם לקויות יותר מאוחר אבל אין ספק שעם הסינון אנחנו מגיעים לאחוזים שמדברים עליהם בעולם של בערך 3 תינוקות לאלף.
דפנה בן ארי: זה הסטטיסטיקות בעולם וזה הסטטיסטיקות שאנחנו רואים אצלנו.
דפנה בן ארי: זה לא שאנחנו מקבלים משהו שונה.
נועה פרסטר: בפגיות אני מניחה שזה רוטינה.
דפנה בן ארי: אני רוצה לחדד על העניין הזה.
דפנה בן ארי: בערך 50% עד 60% מהילדים הם בסיכון גבוה לבעיה.
דפנה בן ארי: תיאורטית יכולנו לקחת את הפגים בלבד וכבר היינו מאתרים 50% מהלקויות.
דפנה בן ארי: פגיות, לקות שמיעה במשפחה, מום באוזן.
דפנה בן ארי: יש לקות אחת שהיא מאוד חשובה ואת זה אני רוצה לחדד נושא הזיהומים של ה-CND שזה נושא מאוד חם.
דפנה בן ארי: זה הזיהום שהאימא לפעמים נדבקת בהיריון ממש כמו שפעת.
דפנה בן ארי: נולד ילד, רוב הילד הם א-סיפטומטיים.
דפנה בן ארי: כלומר אין להם סימפטום כשהם נולדים או שיש להם בעיה.
דפנה בן ארי: בתינוקיה מן הסתם אף אחד לא ידע, לא כתוב לו על המצח אני תינוק CND.
דפנה בן ארי: אין היום סימון ל-CND ואז לפעמים וזה קרה לנו לא פעם ולא פעמיים בעקבות הסינון ובעקבות איתור על לקות בשמיעה כל כך מוקדם בעקבות זה שלחנו אותם לבירור רפואי התגלה שלילד הנושא את ה-CNV וההורים היום יש טיפול, אני לא יודעת אם להגדיר אותו ניסיוני, זה לא טיפול קביל על כולם אבל יש טיפול שמציעים להורים עבור הילדים האלה ואז קיימת חשיבות קריטית לזהות את זה ממש בשבועות הראשונים כי אם אתה לא נותן את הטיפול הזה עד 6 שבועות אין טעם לתת את זה הלאה.
דפנה בן ארי: התינוק הזה הוא בסיכון גבוה.
דפנה בן ארי: אבל כשהוא היה בתינוקיה הוא לא היה בסיכון.
דפנה בן ארי: אף אחד לא ידע שהוא בסיכון.
מיקי דור: ברשותך, אני אמנם לא אוהב לדבר על קבוצות שוליים אבל יש אוכלוסייה אחת שמטרידה אותי.
מיקי דור: אלה אותן האימהות שמתעקשות ללדת בבית.
מיקי דור: זה אמנם מאות ספורות, הערכה שלנו זה אולי 400 לשנה אבל זו קבוצה שאנחנו נצטרך למצוא פתרון מיוחד לגביה.
מיקי דור: זה נוגע גם לקטע הזה שאנחנו כל כך רוצים שהן תגענה עם התינוק לבית החולים לבדיקה ולקבלת חיסונים.
מיקי דור: כל פעם זה עולה מחדש.
שרה זנדברג: מה אנחנו אומרים לגבי בדיקות סינון לילדים בכיתה א'?
תלמה הרצנו: אנחנו אומרים שכרגע יהיו 4500 תינוקות בשנה שיצטרכו לעבור בדיקת שמיעה במכון אודיולוגי כנראה.
תלמה הרצנו: אני אומרת שכרגע 3% מ-150 אלף תינוקות יזדקקו לשירותים של מכון אודיולוגי בעקבות בדיקת הסינון הראשונה של היילודים שתיעשה דו צדדית.
גלית כספי כהן: אני שואלת פה שאלה ישירה, מה תשובת משרד הבריאות לגבי המלצת משרד החינוך לחייב הורים להופיע לרישום לכיתה א' עם פתק אישור שהילד עבר בדיקות שמיעה?
תלמה הרצנו: את לא יכולה לחייב את ההורים בתשלום.
נועה פרסטר: בנושא של בריאות התלמיד השירות שנותנים יש בכיתה א' אחות שמגיעה לבית ספר שעושה בדיקת שמיעה ובדיקת ראיה.
שרה זנדברג: לא קורה עם זה דבר.
תלמה הרצנו: כל מיני דברים עושים בבית ספר.
תלמה הרצנו: לא כל כך מעניין אותי מה עושים בבית ספר.
תלמה הרצנו: הוא מביא פתק.
תלמה הרצנו: קודם כל כבר נעשה מאמץ.
תלמה הרצנו: נעשתה בדיקת שמיעה שבהבדל מהבדיקה של האוטו אקוסטית שנותנת תמונה גם של ירידות קלות וגם חמורות זאת בדיקת סינון שלא נותנת לך הרבה.
תלמה הרצנו: צריך לחזור עליה מחדש לבדיקה מלאה במידה ונכשלת.
תלמה הרצנו: שלושת רבעי מההורים בכלל לא מתייחסים לפתק הזה שאומר שהתבצעה בדיקת שמיעה.
תלמה הרצנו: לבית חולים יש אוטוריטה.
תלמה הרצנו: כל מיני פתקים של בית הספר שרצים בתוך התיק לא תמיד ההורה מתייחס אליהם.
תלמה הרצנו: אז מה שקורה שמרבית הפניות אלינו, אנחנו עשינו סטטיסטיקה בדקנו, אנחנו שואלים, בעקבות הבדיקה של קופת חולים של האחות שנכנסת לבתי הספר אין לנו כמעט ילדים משום שאין לזה הסברה קודם לכן, אין לזה הסברה אחר כך, אין לזה המשכיות.
תלמה הרצנו: זה הכול בפתקים.
אורי מקלב: מה שמפריע לי יותר מזה שאין דיווח וממילא אין מעקב.
תלמה הרצנו: גם במידה וההורה היה הולך לבדיקת השמיעה טרם הכניסה לכיתה א' אז הוא היה מביא את האישור על ירידה בשמיעה.
שרה זנדברג: אני לא אכפת לי איזה משרד ישלם.
שרה זנדברג: אני לא אוצר פה.
שרה זנדברג: אני לא אחראית על מי ישלם.
שרה זנדברג: אני רוצה להיות מקצועית ולומר מה הילד צריך והילד צריך בדיקת שמיעה לפני בית ספר משום שזה קריטי ללמידה שלו ולהתפתחות שפה.
נועה פרסטר: אם היית אומרת תראו את הבדיקה שעושה אחות בריאות התלמיד של שירותי בריאות הציבור יעשו בטיפת חלב לפני כניסה זה משהו אחר מאשר להגיד שישלחו עכשיו את כל הילדים למכונים אודיולוגיים שזה דבר שדורש תקציב.
אורי מקלב: אני מבין שאין ויכוח שהבדיקות ייעשו לפני הכניסה לבית ספר.
נועה פרסטר: נקודה נורא חשובה שפה דיברנו על התמחור של הקטע של בדיקת סינון עצמה, כמה עולה להביא כוח אדם שיעשה את הסינון אבל החלק הכי חשוב שצריך לתמחר אותו זה המעקב.
נועה פרסטר: זאת אומרת אם אין לנו במכוני השמיעה אחר כך מי שיבדוק את התינוקות האלה, מי שיתן את הציוד של הבדיקות והאדם המקצועי שיאבחן סופית ויגיד לילד יש בעיה עוד לא פתרנו את הבעיה.
נועה פרסטר: כי שמנו חותמת, יש כנראה בעיה, אבל אם הוא יחכה אחר כך חצי שנה לעשות בדיקה לא עשינו כלום.
נועה פרסטר: כלומר התמחור במשרד הבריאות צריך לכלול את ה-follow up.
שרה זנדברג: אני מדברת עם אשת כספים והיא תאמר את כל הדברים שנכונים עבורה מבחינה כספית ואני צריכה לומר את הדברים מבחינה זאת.
שרה זנדברג: כי אם זה הילד הפרטי שלה ואם היא היתה מבינה ששלושה חודשים בהתפתחות ההבדל בין תינוק שאת לוקחת אותו בגיל שלושה חודשים שלא שמע ואת שמה לו מוצץ עם אלקטורדה בפה ואת משמיעה לו צלילי השפה שלו אז תינוק ששמע בגיל שלושה חודשים כבר מזהה עברית לעומת כל שפה אחרת ומוצץ את המוצץ שלו הרבה יותר חזק ובהנאה.
שרה זנדברג: זאת אומרת שבשלושה חודשים האלה כבר נעשה תהליך של אבחנה בצלילי השפה.
שרה זנדברג: זה כל זה כדי שבעוד שלושה חודשים הוא יתחיל להגות את צלילי השפה ובגיל שנה יתחילו המילים הראשונות.
שרה זנדברג: אם זה לא יהיה הוא לא יבוא לבית הספר עם אוצר מילים שהוא יכול לקרוא.
שרה זנדברג: אוצר מילים אורייני הוא לא אוצר מילים של השיחות היומיומית.
שרה זנדברג: זאת אומרת שכבר דנת אותו לכישלון בבית הספר להבנת נקרא מאוד חלשה כי אף אחד לא קורא מה שהוא לא מבין.
שרה זנדברג: אם יש לו ירידה די קלה הוא הפסיד בערך 50% ממה שנעשה בכיתה וסיכוייו להצליח אם הוא לא בא ממשפחה שלי או שלך הם אפסיים.
שרה זנדברג: את תסבירי על התקציב.
שרה זנדברג: אני אסביר על עקרונות מקצועיים.
אורי מקלב: רבותיי, אנחנו באמת צריכים לציין שהיום זה יום השמיעה ולא בכדי קיימנו את הוועדה הזו.
אורי מקלב: אנחנו באמת מעריכים מאוד שיחסית למדינות אחרות אנחנו נמצאים במקום טוב.
אורי מקלב: אני גם התרשמתי מאוד מכל הדוברים פה.
אורי מקלב: מקצועיים מצד אחד, הממשלתיים וקופות החולים ומצד שני הגופים שמטפלים בילדים עצמם על הידע הרב שיש להם, על הנכונות לעשות את הדברים, על המקצועיות הרבה שלהם.
אורי מקלב: כולנו יודעים שמה שנעשה כמה שיותר מוקדם גם בשלב הגילוי וגם בשלב הטיפול ככה התוצאה תהיה יותר טובה.
אורי מקלב: אנחנו גם ערים שהחלק של המודעות של ההורים הוא חשוב.
אורי מקלב: אנחנו צריכים ליידע את ההורים.
אורי מקלב: הופתענו לשמוע שבכל אזור הצפון והדרום אין בדיקות סינון חוץ מסורוקה.
אורי מקלב: בעיית הדיווח צריכה לקבל העדפה וצריך לראות את זה יחד עם היועץ המשפטי.
אורי מקלב: חייבים למסד את העניין הזה במיוחד שאנחנו עכשיו הולכים לנושא של מיסוד בדיקות שמיעה.
אורי מקלב: אנחנו שמחים לבשר לציבור שמ-2010 יתבצעו בכל בתי החולים בדיקות סינון.
אורי מקלב: אנחנו מבקשים ממשרד הבריאות לתת את הפן המקצועי לכל התהליך הזה.
אורי מקלב: הדבר הזה צריך לבוא עם מערך פרסומי ושיווקי מאוד חזק.
אורי מקלב: אנחנו קוראים לכל המשרדים הממשלתיים לתת את התקצוב המתאים לבדיקות.
אורי מקלב: צריך להיות כך שחלק מהתהליך של קבלה לבית ספר תהיה בדיקת השמיעה.
אורי מקלב: הוועדה תפנה וגם אני אפנה לשרים.
אורי מקלב: גם לשר הבריאות וגם לשר החינוך כדי שיהיה שיתוף פעולה בנושאים האלה.
אורי מקלב: אנחנו גם נעשה ישיבת מעקב לפני ינואר לראות את ההיערכות של המשרדים.
אורי מקלב: זה יהיה עם משרד החינוך אבל בוודאי שמשרד הבריאות יוביל את זה.
אורי מקלב: בהנחה שהחוק יתקבל.
אורי מקלב: אני מודה לשיתוף הפעולה של המשרדים והעמותות.
אורי מקלב: אנחנו מודים לכולם על כך.
אורי מקלב: הצוות המקצועי של הוועדה עשה הרבה עבודה.
אורי מקלב: אני פותח את ישיבת הוועדה לפניות הציבור בנושא אמפא.
אורי מקלב: כפי שידוע לכולם ולא צריך להאריך, אמפא הייתה חברה גדולה שנתנה שירות לקוחות למכשירים חשמליים ביתיים כמו מקררים, מכונות כביסה, מייבשי כביסה ומזגנים.
אורי מקלב: לפני כחצי שנה, בדצמבר, החברה פשטה את הרגל.
אורי מקלב: יצוין שעד לפשיטת הרגל מבחינת הלקוחות החברה הייתה חברה רגילה ואמינה שנותנת שירות.
אורי מקלב: לא רק שאנשים היו מבוטחים בה, אלא היא גם מכרה חבילות ביטוחים רב-שנתיות.
אורי מקלב: קיבלנו הרבה מכתבים בנושא, במיוחד מאלה שהיו מבוטחים בחברה.
אורי מקלב: אני לא יודע אם זה נכון ולא יכולתי לבדוק, אבל נאמר שהביטוח הוא ל-12 שנים.
שחר מלאכי: המקסימום היה חמש שנים.
דורון סלע: אולי זאת תקופה מצטברת.
אורי מקלב: לא בדקתי את הנושא הזה, אבל הוא נשמע לי קצת מוגזם.
אורי מקלב: יש לנו את מספר הטלפון של המתלונן ואנחנו נבדוק.
שחר מלאכי: את המזגנים עצמם הם קנו מכל החברות העוסקות בשוק, אבל את השירות הם נתנו.
אורי מקלב: יכול להיות שהם קנו, אבל הם שיווקו את זה.
שחר מלאכי: קנו ושיווקו.
אורי מקלב: הם לא ייצור שלהם, אבל השיווק היה של אמפא וגם במקרה הזה ניתן ביטוח.
רביד פיק: הם ייבאו את הכל ובשלב מסוים, לפני שלוש-ארבע שנים, נתנו שירות של קרייר.
רביד פיק: משם התגלגל כל הנושא.
אורי מקלב: אני חושב שרוב החברות היום הן חברות שמייבאות מוצרים ומוכרות.
אורי מקלב: אני לא יודע על חברה שמייצרת כאן מוצרים כאלה.
רביד פיק: למעט קריסטל שהיא יצרנית עם דגל ישראלי על המוצגים שלה.
אורי מקלב: הנושא העיקרי שלנו הוא יותר מאשר משבר אמון.
אורי מקלב: ידוע לנו שמדובר במאות אלפי לקוחות שהיו לקוחות אמפא והם עומדים בפני מצב שאין להם חברה שנותנת להם את השירות למוצרים שלהם.
אורי מקלב: לא מדובר רק במבוטחים אלא אם חברת אמפא פשטה את הרגל, השירות לא ניתן לאנשים אחרים שרכשו את המוצרים גם אם הם אלה לא מבוטחים בחברה.
אורי מקלב: בשלב הזה של הדברים אני מבקש מנציגת אמון הציבור שתציג את הדברים ובהמשך מנהלת הוועדה תציג בשניים-שלושה משפטים את המכתבים שקיבלנו מהלקוחות.
יפעת שובל: בוקר טוב לכולם.
יפעת שובל: אני רוצה לפתוח ולומר שאנחנו מברכים על הדיון שמתנהל כאן היום.
יפעת שובל: אנחנו מכירים ממקור ראשון את המטריה הטעונה והרגישה בה מתנהלים בשני המישורים לאחר המשבר שקרה הן מצד הצרכנים הנפגעים והתלונות שמגיעות אלינו באופן ישיר והן מתוך היכרות של מעקב ממש יום יומי אחרי העסקים הנוגעים בדבר.
יפעת שובל: כמה נקודות מהממצאים שנאספו אצלנו וקודם כל באשר לחברת קריסטל.
יפעת שובל: כתוצאה מהמשבר הזה, אין ספק שנוצרה איזושהי מעמסה, שלא לומר משבר פנימי, גם בהתנהלות של קריסטל.
אורי מקלב: בהמשך נבקש לשמוע מה הקשר בין קריסטל לאמפא.
יפעת שובל: מתוך היכרות – ואני מכירה כאן חלק מהנוכחים – חברת קריסטל נמצאת בבקרה אצלנו כמו כל העסקים ואנחנו יודעים שיש שם הליך של שינוי חיובי אבל המצב רחוק מלהיות אופטימלי למרות שדברים נעשים.
אורי מקלב: עדיין מחשבון הצרכנים יורדים התשלומים.
יפעת שובל: יורדים חיובים וזאת כאשר החברה לא קיימת.
יפעת שובל: מגיעות אלינו באמון הציבור הרבה מאוד תלונות של צרכנים שאומרים שמה שעבר לשירות של קריסטל שנכנסה לנעלי אמפא, זה ברור וידוע, אבל יש צרכנים רבים למשל בנושא המזגנים שפשוט לא יודעים ונמצאים בערפל.
יפעת שובל: אנחנו חושבים שכאן הייתה איזושהי אחריות של המפרקת לפזר את הערפל הזה ולהוציא הנחיות ברורות לציבור.
אורי מקלב: הישיבה המקדימה הביאה אותנו לכמה דברים שלא ידענו עד שקיימנו אותה ואנחנו מבינים שהשחקן המרכזי בנושא הוא המפרק.
אורי מקלב: אנחנו באמת פנינו לוועדה ואני יכול להקריא את המכתב שכתבה דורית לוי-טילר.
שלומית אבינח: היא ביקשה להקריא אותו לפרוטוקול.
שלומית אבינח: יושב-ראש הוועדה לפניות הציבור
שלומית אבינח: הנדון: אמפא מוצרי צריכה בע"מ בכינוס נכסים, פירוק זמני
שלומית אבינח: ביום 25 במאי בשעות אחר הצהרים התקבלה במשרדנו בפקסימיליה הזמנה לדיון בפניות הציבור בעניין החברה שבנדון.
שלומית אבינח: הפנייה עצמה, ייאמר לזכותה של גברת מירב שמעון, התנצלה על התרעה קצרה ואכן, כפי שהודעתיה, נבצר ממני להתייצב במועד המיועד.
שלומית אבינח: אנו עומדים לרשותכם במידה שתמצאו לנכון לדחות את הדיון או לקבוע לו דיון המשך.
שלומית אבינח: דורית לוי-טילר, עורכת-דין, מפרקת זמנית לאמפא מוצרי צריכה בע"מ"
אורי מקלב: המפרקת תהיה בעניין ואנחנו נראה לפי ההתקדמות שלנו וההחלטות שלנו איך אנחנו משתפים אותה.
אורי מקלב: יכול להיות שנקיים אתה ישיבה שתתקיים אולי ביחד עם נציגות החברות ונראה מה אפשר לעשות.
ילנה פורטנוי: רציתי לדבר על חלק הצרכנים שנפגעו מצו בית המשפט שהתקבל ב-17 בדצמבר 2008 ומדובר במזגנים כאשר למעשה אף אחד לא לקח אחריות על השירות למזגנים והביטוחים שלהם.
ילנה פורטנוי: צרכנים רבים נשארו ללא תמורה כאשר שילמו והנזק כאן הוא לא מאות שקלים כי הביטוחים מאוד יקרים ונעים החל מ-1,000 שקלים עד 5,000 שקלים ויותר.
ילנה פורטנוי: נתקלתי במקרים בהם אנשים יש חוזים עד שנת 2012 ו-2013 ואלה אנשים שבאמת נפגעו חזק מאוד.
ילנה פורטנוי: במה שקשור לנושא רכישת אמפא.
ילנה פורטנוי: במועצה עדיין מתקבלות מאות תלונות של צרכנים ומספר התלונות מאוד גדל עם כניסת החברה החדשה.
שלומית אבינח: כמה תלונות הגיעו אליכם?
שלומית אבינח: יש לך מספר?
ילנה פורטנוי: בסך הכל מיום שאמפא התחילה לעבוד כנותנת שירות לחברת קריסטל, יש כ-700 תלונות.
ילנה פורטנוי: ב-1 בינואר 2007 התחילה אמפא לעבוד כנותנת שירות במקום שירות קריסטל, בסך הכל התקבלו כ-700 תלונות.
שלומית אבינח: כמה תלונות התקבלו מאז הקריסה?
ילנה פורטנוי: קיבלתי 280 תלונות.
שלומית אבינח: לאמון הציבור יש נתונים על מספר התלונות שהגיעו מאז הקריסה?
יפעת שובל: אנחנו דברים על מאות תלונות.
אורי מקלב: לא הפרדתם בין מזגנים לבין דברים אחרים.
ילנה פורטנוי: לא הייתה לי אפשרות.
אורי מקלב: לגבי מזגנים, קיבלתם תלונות עכשיו או קודם?
ילנה פורטנוי: גם עכשיו.
ילנה פורטנוי: גם אתמול וגם שלשום.
ילנה פורטנוי: עדיין אני מטפלת בנושא הזה ומפנה אנשים לחברות אשראי כדי לנסות ולהציל את התשלומים האחרונים מחודש דצמבר.
ילנה פורטנוי: אני מתארת לעצמי שבקיץ אנשים יתעוררו.
אורי מקלב: בחלק הזה נבקש לשמוע את מר קמחי, אם תוכל להתייחס אליו.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שלגבי החלק של קריסטל יש החלטה של בית המשפט והשאלה אם זה חל גם על החלק של המזגנים.
יצחק קמחי: עקבתי אחרי הדברים האלה והייתי בקשר גם עם קריסטל בתקופה הקשה עד שראיתי שההסכם הזה איכשהו מבשיל רק לגבי חלק מהצרכנים.
יצחק קמחי: התחום שנשאר לא פתור ובאמת היה בעייתי זה הנושא של אותם צרכנים ששילמו עבור תעודות אחזקה לשנים נוספות, עד חמש שנים נוספות, וזה אותו הסדר שיש גם בחומר שמביאים ומציגים לוועדה.
שלומית אבינח: אתה מדבר על המזגנים?
יצחק קמחי: לא, אני מדבר כרגע על תעודות אחזקה.
אורי מקלב: תתייחס בבקשה למזגנים.
יצחק קמחי: לי אין תלונות ספציפיות.
אורי מקלב: האם בדקתם את זה?
אורי מקלב: יש איזשהו הגיון למהלך כזה שנותן לאנשים שירות, כאילו מחייבים אותם להמשיך את השירות בחברת קריסטל, וההוראות או התשלומים ממשיכים לרדת, אבל בחלק המזגנים לא נעשה שום דבר מבחינת המפרק.
אורי מקלב: אנחנו תכף נגיע להסכם שנעשה עם קריסטל והוא יוצג בפנינו, אבל אנחנו מדברים על החלק בו לא נעשה שום דבר.
אורי מקלב: יש הרי חוק שאדם שהפסיק לקבל את השירות, יכול להפסיק את התשלומים בגינו.
יצחק קמחי: לצערי זה לא אוטומטי.
יצחק קמחי: זה לא שאתה יכול להפסיק תשלומים אוטומטית.
יצחק קמחי: זה לא נכון.
אורי מקלב: הייתה כאן עודדה פרץ מבנק ישראל והיא התייחסה לנושא.
יצחק קמחי: לפי סעיף 10 לחוק, אם אתה לא מקבל את המוצר וזאת עסקה שנעשתה בתשלומים, נניח שירדו כבר שני תשלומים מתוך עשרה, ואתה מודיע על כך שלא קיבלת את המוצר ואתה מבטל את העניין, התשלומים, מהשלישי עד העשירי, ייעצרו.
יצחק קמחי: תיקון שנכנס לחוק כרטיסי חיוב – שוב, זאת לא המומחיות שלי ולא התחום בו אני עוסק – וזאת חקיקה שנכנסה רק בינואר שנה זאת, תיקון לסעיף 10(א), שזה אומר שזה אחרי צו הפירוק הזה, מאפשרת במקרים בהם חברה נכנסת להליכי פירוק או שאפילו חברת האשראי יודעת על התחלה של הליכי כינוס או פירוק זמניים, לבוא ולהקפיא את הכסף.
יצחק קמחי: זאת אומרת, הכסף יורד מהצרכן ונשאר בחברת האשראי ולא מועבר לאמפא.
יצחק קמחי: הוא נשאר בחברת האשראי עד שניתן צו סופי ואז הכסף חוזר אל הצרכן.
אורי מקלב: זה חלק שאנחנו צריכים לבדוק אותו.
יצחק קמחי: זה תיקון מינואר השנה וצריך לבדוק אותו.
יצחק קמחי: יש לך כאן יועצת משפטית שתוכל לבדוק באמת את התחולה של אותו תיקון לגבי עסקאות שנעשו בעבר.
יצחק קמחי: כאמור, אני לא רוצה לתת חוות דעת משפטית בנושא אבל חשוב לבדוק את זה.
אורי מקלב: יכול להיות שהיינו צריכים להזמין לישיבה את בנק ישראל, את האחראית לנושא.
אורי מקלב: אנחנו די מדשדשים בנושא הזה.
שלומית אבינח: אפשר לקיים עוד ישיבה.
אורי מקלב: אכן נקיים ישיבת המשך.
אורי מקלב: יכול להיות שנקיים ישיבה מקצועית.
ילנה פורטנוי: בחלק של התלונות שלא קשורות לנושא המזגנים, הייתי רוצה להתייחס לשירות החדש, לשירות קריסטל.
ילנה פורטנוי: הייתי רוצה לבקש מהוועדה לא לסיים את הדיון בנושא רק בישיבה אחת.
ילנה פורטנוי: אם נחליט היום משהו לגבי השירות החדש של קריסטל, אני מבקשת לתת להם פרק זמן כדי להסדיר את הנושאים, כדי להסדיר את כל הבעיות בשירות ושהוועדה תשקול ותבדוק את מה שקורה בעוד פרק זמן כלשהו.
ירון לוינסון: אני שמח שהנושא הזה עולה לדיון בכנסת.
ירון לוינסון: לא ספרתי, אבל אלה 90 אחוזים של תלונות שהגיעו בחודשים האחרונים בנושא של אמפא או קריסטל או אמפא-תדיראן.
ירון לוינסון: אגב, חבל שהמפרקת איננה כאן כי שני ארגוני הצרכנים, גם המועצה לצרכנות וגם אנחנו, רשות ההסתדרות לצרכנות, פנינו אליה בזמנו וביקשנו כן להתערב בהליך הזה אבל עד היום היא לא התייחסה, לפי מיטב ידיעתי.
אורי מקלב: עכשיו יהיה שיתוף פעולה.
ירון לוינסון: בדיוק.
ירון לוינסון: היא חייבת להיות כי היא למעשה אישרה את ההסכם.
ירון לוינסון: בהסכם נאמר שעל כל ביקור ישלמו 120 שקלים שרשאית החברה החדשה לגבות.
אורי מקלב: במידה שאין גבייה.
ירון לוינסון: למי שמבוטח, 120 שקלים.
ירון לוינסון: זה עבור אנשים מבוטחים ששילמו את הכל.
אורי מקלב: 120 שקלים.
ירון לוינסון: הם רשאים לקבל את השירות תמורת 120 שקלים, אבל לפי התלונות שאנחנו מקבלים, יש שתי בעיות כאשר האחת היא שלוקחים להם תשלום גם עבור חלפים למרות שהם מבוטחים.
קריאה: זה בניגוד לצו.
ירון לוינסון: כך קורה לפי התלונות.
ירון לוינסון: שנית, כתוב רק על אותה תקלה וזה אומר שאם אדם יש לו למשל 12 תקלות בשנה, תכפיל 12 ב-120 שקלים, וזה על פי הצו, אם אנחנו נפרש אותו כך.
ירון לוינסון: לכן הפירוש של החברות הוא מאוד בעייתי.
ירון לוינסון: אם הם יהיו דווקנים ויאמרו שעל כל ביקור אנחנו רשאים לקחת 120 שקלים, אם לא יאתרו את התקלה הנכונה, שוב הצרכן יצטרך לשלם 120 שקלים וחוזר חלילה.
ירון לוינסון: קיבלתי תלונה של אדם שבגין תקלה במנוע הוא שילם 120 שקלים עבור ביקור טכנאי, אחר כך זה קרה לו שוב ואמרו לו שהוא צריך להחליף את הפילטר, אז הוא שילם 258 שקלים, ואחר כך טכנאי בכיר נוסף שהגיע – כאשר מהגומי העליון מעל התוף הייתה נזילה – והוא היה צריך לשלם עוד 350 שקלים.
ירון לוינסון: אני מדבר על אדם שהיה מבוטח.
ירון לוינסון: האינטרס של החברה הוא אבסורד.
ירון לוינסון: ככל שיהיו יותר בעיות, יכול להיות שהיא תרוויח יותר.
ירון לוינסון: המצב הזה מאוד בעייתי.
ירון לוינסון: מצד שני אני מבין גם את הבעיה שלהם, שהם לקחו אחריות שהיא מאוד מורכבת.
אורי מקלב: אתה אומר שעצם זה שהם משלמים 120 שקלים, זאת פרצה כאילו יהיה אינטרס לעשות את הביקורים האלה.
ירון לוינסון: נכון.
אורי מקלב: מכאן ואילך כל הביטוחים שיהיו בנושאים האלה, יהיו – זה לא קשור למפרק אלא ביטוחים שנניח חברת קריסטל תעשה או חברות אחרות - כולל ביקור, כאשר גם אם יש לך ביטוח, אתה צריך לשלם 120 שקלים כהשתתפות עצמית.
אורי מקלב: אני מבקש שתתייחסו גם לנושא הזה.
אורי מקלב: חשוב שהמועצות ידעו את הנושא הזה.
קריאה: ללא כל קשר לאמפא, כל ביטוח בעתיד יהיה מחויב בזה?
אורי מקלב: כך הבנתי.