GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבי ליליאן: אני מניח שרוב האנשים כאן כבר מכירים אותי.
שלומית אבינח: המכללה שלך מוכרת על ידי משרדי הממשלה?
אבי ליליאן: אני אגיע לזה.
אבי ליליאן: אני מיד אסביר את הכל.
אבי ליליאן: ב-15 השנים האחרונות עשיתי סוג של עוד דוקטורט רק על הנושא הזה ולכן יש לי הרבה מאוד תשובות ואני קודם כל אתחיל מהסוף.
אבי ליליאן: אני מציע – וזה הסיפא של הדברים, ואני אגיע תכף לתשובות לשאלות ששאלתם – להקים את המל"מ תחת משרד התעשייה.
אבי ליליאן: המל"מ תהיה המועצה להשכלה מקצועית שהיא המקבילה של המועצה להשכלה גבוהה.
אבי ליליאן: לא כל אחד צריך ורוצה תואר אקדמי.
אבי ליליאן: כמו שאמרתי, יש אנשים שרוצים ללמוד חשמלאות, יש אנשים שרוצים ללמוד את תחום הרכב, יש אנשים שרוצים ללמוד את תחום הביטוח ויש אנשים, רחמנא ליצלן, שרוצים ללמוד את תחום הסיוע הטיפולי בעזרת בעלי חיים.
אבי ליליאן: כל אלה אינם תארים אקדמאים אבל אלה הם תארים שחייבים שיהיה עליהם פיקוח על ידי המדינה.
אבי ליליאן: לכן, להקים את המל"מ, זה יכול לתת פתרונות לכל הנושאים אותם העלו כאן הנוכחים.
אבי ליליאן: מועצה בראשות פרופסורים במסגרת משרד התעשייה שתבדוק כל אחד שרוצה להגיש בקשה להקמת מכללה.
אבי ליליאן: אם אני למשל רוצה להקים מחר מכללה לנהגי משאיות, כמו שגברת צפניה אמרה, צריך לבדוק מי צוות ההוראה, מה תוכנית הלימודים ומהו בית הספר וזאת כדי שלא יבואו וישימו אותו בקרוואנים.
עליזה צפניה: לגמול השתלמות.
דפנה סידס-כהן: כמכללה באופן כללי, אתם מוכרים?
אבי ליליאן: לא.
אבי ליליאן: כל קורס מוכר לצורך גמולי השתלמות ויש לנו פיקוח מאוד הדוק.
אבי ליליאן: אנחנו מוכרים על ידי האגף להכשרת מבוגרים לגמול ההשתלמות.
אבי ליליאן: יש לנו פיקוח מאוד הדוק כולל אגף אחר במשרד החינוך.
אבי ליליאן: יש אצלנו גם קבוצה של מורים שבאה ללמוד אצלנו וביקשנו וקיבלנו בזמנו את הפיקוח לתעודת הוראה, לשנת שבתון למורים.
אבי ליליאן: למשל, אשתי כאן היא מורה לילדים אוטיסטים, היא למדה אצלנו לפני עשר שנים ויש לה אישור של האגף להכשרת מורים.
אורי מקלב: אתם מפוקחים על ידי משרד התעשייה?
אבי ליליאן: לצורך חיילים משוחררים.
אורי מקלב: דהיינו, באישור הזה, אם הבנק נתן את התשלום ללימודים, הוא עמד בתקנה?
אבי ליליאן: בוודאי.
אבי ליליאן: אני לא יכול לקבל את הכסף בלי האישור שלהם.
אבי ליליאן: כל שנה בשנה אני מקבל את האישור מחדש.
אבי ליליאן: כל שנה בינואר – אנחנו מבקשים מהם חצי שנה מראש – אני מקבל את האישור אחרי שהם בדקו אותנו מחדש ורואים האם בית הספר שלנו עומד בתקן, אני שוכר את אשכול הפיס ומוציא הרבה כסף, הם בודקים האם אנחנו מבוטחים, מי הם המרצים אצלנו וכל מרצה חדש שאני קולט, אני שולח להם את קורות החיים שלו.
אבי ליליאן: מרצה שעזב, אני גם צריך לדווח להם על עזיבתו.
אבי ליליאן: אני מעסיק מעל 20 מרצים.
אורי מקלב: התברר לי שאתה כן מטפל בנושא הזה של טיפול ברכיבה.
אבי ליליאן: בשנת 1996 יצרתי את התחום שנקרא סיוע לטיפול בעזרת בעלי חיים.
אבי ליליאן: כאן אני חייב להבהיר כמה דברים כי גם על זה עשיתי מחקר.
קריאה: התואר הוא מטפל מוסמך בשיטת אלבאום.
שי חכם: מה זאת אומרת תואר טיפולי?
שי חכם: תעודה טיפולית.
אבי ליליאן: לא, אין דבר כזה.
אבי ליליאן: כבר עשרים שנים מנסים לחוקק במדינת ישראל את חוק הפסיכו-תרפיה.
אבי ליליאן: יש קרוב ל-15 אלף אנשים בישראל שעוסקים בפסיכו-תרפיה והם אינם מורשים בגלל שאין חוק.
אבי ליליאן: יש הרבה אנשים, כולל אנשי ציבור, שעוסקים בתחומים אבל בגלל שאין חוק פסיכו-תרפיה, למעשה כבוד היושב-ראש אתה מחר יכול לפתוח קליניקה לטיפול בעזרת ספגטי.
אבי ליליאן: כל עוד אתה נותן קבלה וחשבונית כחוק, אי אפשר לעשות לך שום דבר.
אבי ליליאן: אתה מחר יכול לשכור חנות, לשים שלט ולעבוד.
אורי מקלב: מצד אחד אתה אומר שזה יכול להיעשות אבל מצד שני אתה אומר שמוסמכים רק אלה שמטפלים.
אבי ליליאן: לא, לא אמרתי מטפלים.
אבי ליליאן: דיברתי על סיוע לטיפול.
אבי ליליאן: לא דיברתי על מטפלים.
אבי ליליאן: מטפלים אלה הם רק עם תארים.
אבי ליליאן: אני כרגע מלמד אצלי שמונה או עשרה תלמידים שנשלחו אלי מאלבאום ואני כרגע נמצא בחור תקציבי אדיר.
מאיה פוקס: אם לך אין פיקוח, למה אתה נותן תעודות של מטפל?
אבי ליליאן: אני מעולם לא נתתי תעודה של מטפל.
אבי ליליאן: אני מדבר על סיוע לטיפול בעזרת בעלי חיים.
אבי ליליאן: אנחנו לא נותנים תעודה של מטפל.
אבי ליליאן: לעולם לא.
אבי ליליאן: אני תמיד מרצה ותמיד מסביר לכל תלמיד ובכל ידיעון, וגם ב-YNET כבר הרבה מאוד שנים אני ממליץ על הנושא הזה ואומר שלא ייפלו בפח הזה וכי אין קיצורי דרך.
אבי ליליאן: האיש לא יהיה פסיכולוג בשנה.
אבי ליליאן: כדי ללמוד פסיכולוגיה, אתה צריך ללמוד שבע שנים.
אבי ליליאן: אתה רוצה לעזור לפסיכולוג בעבודתו?
אבי ליליאן: לבריאות, קח קורס שמוכר על ידי המדינה, תהיה מסייע לטיפול.
שיראל שלם: אבל יש עוד שיטות שמקבילות שיכולות אולי לעזור לי להיכנס ואני לא אצטרך לשלם.
שיראל שלם: אם אני צריכה ללמוד שיטה חדשה, זה אומר עוד 18 אלף שקלים.
אבי ליליאן: את צודקת, אבל העניין הוא שהדברים האלה לא עמדו במבחן.
אבי ליליאן: אני מציע שתוקם קרן שתבדוק את הנושא הזה, איך אפשר לעזור לאנשים שנמצאים לקראת סוף התואר כמו הגברת הזאת או אשתו של האדון הזה שאומרת שהיא השקיעה שלוש-ארבע שנים, עוד מעט היא מרגישה שהתעודה אצלה, אבל היא לא אצלה.
אבי ליליאן: לו היא הייתה מסיימת לפני שנה, היא הייתה עכשיו עובדת בלי שום בעיה אבל עכשיו היא נשארה בלי כסף ובלי תואר.
אורי מקלב: הגענו לשלב הסיכומים.
אורי מקלב: הישיבה התארכה מעל המשוער.
שלומית אבינח: הרבה מעל המשוער.
אורי מקלב: שמענו את הדברים והזדהינו אתם.
אורי מקלב: אני רוצה לומר לאלה שיזמו את הדיון, בזכותכם התקיימה הישיבה.
אורי מקלב: אנחנו שותפים אתכם במה שעברתם ואנחנו שותפים אמיתיים.
אורי מקלב: הצלחתם להביא לידי ביטוי מה עבר עליכם ומה אתם עוברים.
אורי מקלב: אתם מייצגים עוד רבים שנפגעו.
אורי מקלב: אנחנו רוצים ככל האפשר לעזור לכם ונעשה זאת בכמה דרכים.
אורי מקלב: כמו כן אנחנו ננסה לעזור לאלה שלמדו עד עכשיו כדי שהם יצאו עם משהו ביד לגבי מה שלמדו, כך שהלימודים עד עתה לא היו לריק.
אורי מקלב: אנחנו ממליצים לכם לפנות למחלקת ההונאה במשטרה.
אורי מקלב: אני חושב שלא מדובר כאן במכללה שנפלה, דבר שיכול לקרות למרות שלא צריך לקרות, אלא הייתה כאן הטעיה שיווקית והונאה בהתנהלות, במיוחד בתקופה האחרונה.
אורי מקלב: זאת הונאה אמיתית שאחד קורא לה עוקץ ואחד יכול לקרוא לה הונאה חמורה.
אורי מקלב: לקחו מאנשים את כל מה שיש להם ואת הפרוטות שאין להם ומטעים אותם בזמן שהגוף כבר ידע שהוא לא יכול לספק את השירות, דבר שהוא חמור מאוד כשלעצמו והוא גם מלמד על אופן ההתנהלות.
אורי מקלב: אנחנו חושבים שהמקרה שקרה מלמד אותנו דברים אחרים.
אורי מקלב: אנחנו נרצה לשבת ביחד ולראות איך אנחנו מקדמים לפני החקיקה איזשהו נוהל של התנהלות כדי שהדברים האלה לא יחזרו על עצמם.
אורי מקלב: נרצה שיהיה פיקוח על מי שכן יש לו אישור ופיקוח על אלה שלוקחים את השם ללא סמכות.
אורי מקלב: כל הנושא של המכללות חייב לקבל היבט מקצועי רחב יותר.
אורי מקלב: יכול להיות שכל משרד אחראי על החלק שלו, אבל אנחנו צריכים לעשות ביחד עבודה בין-משרדית כדי שנדע איך אנחנו פועלים, מתנהלים ונותנים למכללות להתנהל.
אורי מקלב: ההצעה הזאת להקים גוף שייקרא מל"מ או בשם אחר, אני חושב שזאת הצעה נכונה.
אורי מקלב: צריך להביא לידיעת הציבור מה כן מאושר ומה לא מאושר, מה קורה כאשר הולכים ללמוד במוסדות לא מוסמכים.
אורי מקלב: אנשים שמשקיעים את כספם צריכים לדעת את זה.
אורי מקלב: צריך לכן לתת את כל המידע כדי שאנשים ידעו לקראת מה הם הולכים.
אורי מקלב: אנחנו כן בטוחים שאנשים עושים את זה מתוך קיצורי דרך או לא, אלא הם עושים זאת מתוך תמימות.
אורי מקלב: בעוד כחודש נקיים ישיבה מקצועית נוספת ונקיים ישיבת מעקב כדי לראות איך התקדמנו בכל הנושאים האלה.
אורי מקלב: אם תרצו לדון בנושא הפיקוח על הבנקים, עורכת-דין פרץ תעזור בנושא.
אבי ליליאן: אני מבקש להיות מוזמן לישיבה המקצועית.
אורי מקלב: זאת תהיה ישיבה מקצועית רק בהשתתפות המשרדים.
אורי מקלב: לישיבה הפומבית תוכל להיות מוזמן.
הוא כדלהלן: בכוונתנו לפנות לשרי התעשייה, החינוך והביטחון בבקשה לנסח נוהל עבודה מסודר לגבי רישוי מכללות ואופן השימוש והתשלום בדמי הפיקדון לחיילים משוחררים.
הוא כדלהלן: בנוהל ייקבע כי, כל גוף המתיימר לקרוא לעצמו מכללה, יידרש לקבל אישור של המשרדים כדי למנוע הטעיה ציבורית.
הוא כדלהלן: אישור זה יינתן גם כנגד בדיקת עמידות כספית של המכללה.
הוא כדלהלן: בכוונתנו לפנות לקרן וליחידה להכוונת חיילים משוחררים במשרד הבטחון בבקשה לקבוע בנוהל כי משיכת כספי פיקדון של חיילים משוחררים יהיו מובטחים כך, שמשלם הפיקדון יקבל את השירות עליו הוא שילם.
הוא כדלהלן: כמו כן, במידה ויתברר בבדיקה כי הבנקים פעלו ברשלנות - הוועדה שבראשותו מבקשת מהקרן לפעול כנגד אותם בנקים להחזר כספים.
הוא כדלהלן: כמו כן, יש לשקול לשנות את הנוהל לפיו דמי הפיקדון יועברו ישירות למוסד ולא באמצעות הסטודנט וזאת לאחר בדיקה קפדנית של המוסד על ידי משרד ממשלתי.
הוא כדלהלן: בכוונתנו לפנות לבנק ישראל בבקשה להוציא נוהל מסודר שמחייב את הבנקים לתת את דמי הפיקדון רק לסטודנטים שיציגו אישור מקורי בתוקף על כך שהמכללה היא בעלת אישור לפעילות.
הוא כדלהלן: כאמור, פניתי לעו"ד יצחק קמחי, הממונה על הגנת הצרכן במשרד התמ"ת שנכח בישיבה על מנת שיבדוק אם הייתה פה הטעיה בפרסום.
הוא כדלהלן: בכוונתנו לפנות למכללת רופין ולמכון וינגייט בבקשה לבדוק את האפשרות לאפשר המשך לימודי רכיבה טיפולית לסטודנטים של מכללת אלבאום בתחומן.
הוא כדלהלן: אני מציע לסטודנטים שנכחו בישיבה להגיש תלונה במשטרה בגין הונאה.
הוא כדלהלן: נוכח הקשיים הסוציו-אקונומיים של סטודנטים אשר מימנו את לימודיהם במכללה, אני מתכוון לפנות למפרק הזמני שמונה למכללה בבקשה לפנות למכללות שונות במטרה לקלוט את הסטודנטים משנה א'-ג' להמשך לימודיהם ובכדי להציל את הכסף הרב שהושקע עד כה, וכן שידאג למתן תעודה בהתאם לשנת הלימודים של הסטודנטים טרם הפסקת פעילות המכללה.
הוא כדלהלן: כאמור, בכוונתי לערוך ישיבת מעקב בעוד חודש ימים בה יידרשו משרדי הממשלה השונים לדווח לוועדה אודות פעילותם בנושא.
הוא כדלהלן: אני מודה לכם.
אורי מקלב: ואנחנו נתחיל אחרי מילת השלום ובוקר טוב בסבב היכרות ואחרי זה נתחיל בדיון.
אורי מקלב: (סבב שמות) אני אציג את חבר הכנסת עפו אגבאריה ואנחנו גם נברך את תלמידות כיתה י"ב בבית ספר תורני בית שולמית שנמצא ברמות.
אורי מקלב: אנחנו מקבלים אותן במסגרת שיעור אזרחות.
אורי מקלב: הן באו להקשיב לדיון שלנו.
אורי מקלב: ראשית אני רוצה לברך את כל הנוכחים, את חברי הכנסת.
אורי מקלב: אנחנו בחרנו לדון בנושא הזה של בדיקות סינון שמיעה מהנושאים הראשונים שהוועדה בקדנציה הזו של הכנסת השמונה עשרה דנה בה ואני רוצה להגיד לכם בשקיפות מלאה שהפנייה הזאת הגיעה לא בתור תלונה ולא בתור פנייה של אנשים שלא נעשתה אצלם הבדיקה, אלא הפוך הדבר.
אורי מקלב: אני קורא לנאמני פניות הציבור שהם אנשים שאכפתיים שחושבים על הכלל, אנשים שהתוודעו לבדיקה הזאת במסגרת בדיקות סינון השמיעה שנעשות בחלק מבתי החולים.
אורי מקלב: תיכף נרחיב את הדיבור בנושא הזה, והם באו באמת להעיר תשומת הלב על מהות הבדיקה, המקום שזה מתבצע ומה התוכניות לעתיד.
אורי מקלב: אין ספק שאחוז מסוים מהיילודים נולד עם בעיות שמיעה חריפות יותר וקלות יותר.
אורי מקלב: ידוע לכולם שהיום השאיפה להקנות לילדים האלה פתרונות ודרכי למידה.
אורי מקלב: אנחנו מברכים גם את חברת הכנסת אדטו, רופאה במקצועה, שהיא גם קרובה לנושא הזה אפילו בהצעת חוק.
רחל אדטו: כסמנכ"ל בית חולים שהכניס את בדיקות שמיעה האלה כחלק מהרוטינה.
אורי מקלב: שערי צדק והדסה, היית בשני המקומות האלה.
רחל אדטו: בשערי צדק יש בדיקת סינון שמיעה כבדיקה לכולם.
אורי מקלב: גם כלא רופאים אנחנו יודעים שכמה שהגילוי יותר מוקדם ככה אנחנו יכולים לקדם את הילד יותר.
אורי מקלב: התקופה הראשונה לחייו זו התקופה שהוא מקבל את המושגים בדיבור ובשמיעה.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שפעם המושגים חירש ושוטה היו בכפיפה אחת.
אורי מקלב: מי שלא שומע הוא כמעט לא יכול להתערב בתוך החברה.
אורי מקלב: אנחנו יודעים היום שנעשים דברים גדולים בנושא.
אורי מקלב: אנחנו רואים חירשים משתלבים ואנחנו נשמע על זה בהמשך.
אורי מקלב: הם משתלבים בחברה ולומדים ועובדים וגם מקימים בתים.
אורי מקלב: כמה שעושים את הבדיקה יותר מוקדם אנחנו יותר מועילים.
אורי מקלב: לפני תקופה לא ארוכה היה מקרה שמאוד זעזע אותי.
אורי מקלב: פנתה אלי אישה צעירה, אם לשני ילדים.
אורי מקלב: גילו אצל הילדה שלה בגיל מאוד מתקדם לקויי שמיעה שדרשו ניתוח של השתלת שתל בשני האוזניים.
אורי מקלב: עד גיל יחסית מבוגר, שנה ושמונה חודשים, עד אז לא גילו שום דבר בילדה עד כדי כך שהיתה בעיה עם קופת חולים האם הם מממנים שני שתלים בבת אחת או לא.
אורי מקלב: הילדה השלישית שנולדה להם גם היתה בעלת לקוי שמיעה.
אורי מקלב: וראו את ההבדל הגדול בין הילדה השלישית לילדה הראשונה, לאיזה פערים הם הגיעו.
אורי מקלב: הנושא הכי חשוב בעניין הזה זה הנושא של מודעות של ההורים.
אורי מקלב: לא כולם יודעים שהבדיקה הזאת היא בעלת משמעות רצינית.
אורי מקלב: אנחנו יודעים היום שהבדיקות נעשות בחלק מבתי החולים.
אורי מקלב: בחלק מבתי החולים זה לא נעשה בכלל.
אורי מקלב: בחלק מבתי החולים זה נעשה למי שמעוניין והמימון הוא חלקי, תלוי אם יש לו ביטוח משלים.
אורי מקלב: גם לא מיידעים את ההורים שנעשתה בדיקת שמיעה.
אורי מקלב: אני חושב שזה מאוד חשוב ליידע.
אורי מקלב: גם המחירים של עלות הבדיקה הם לא אחידים בין המבוטחים של קופת חולים, ואנחנו רואים כבר את החלק הטוב, שכבר בשנת 2010 יהיה שינוי דרמטי בנידון.
אורי מקלב: אז אנחנו מדברים גם על המצב של היום וגם על התקופה שעד 2010.
אורי מקלב: אני אתן את רשות הדיבור לחברי הכנסת אם הם רוצים לומר משהו בתחילת הדיון.
אורי מקלב: ואחרי זה אנחנו ניגש למייצגים של הגופים שמטפלים בילדים של לקויי שמיעה ואחרי זה ניגש למשרד הבריאות ולבתי חולים של משרד הבריאות וקופת חולים.
רחל אדטו: בוקר טוב.
רחל אדטו: אני מודה להעלאת הנושא לסדר היום.
רחל אדטו: כפי שציין היושב ראש אני רופאה מקצועית והייתי סמנכ"ל של בית חולים שערי צדק עד לאחרונה.
רחל אדטו: לכן אני מכירה את זה כמי שבנתה את התוכנית והייתי ערה לקשיים, לנושא התקציבי בעיקר.
רחל אדטו: שני דברים, לאחרונה הגשנו הצעת חוק שהיא עוד לא זכתה אפילו לאישור של ועדת שרים אבל יש הצעת חוק בסדר היום של הכנסת שתכניס את הנושא של בדיקות סינון שמיעה למסגרת סל הבריאות ובדרך הזאת להכניס אותה כחובה.
רחל אדטו: אני מודעת לנושא גם מן הצד המשפטי.
רחל אדטו: ברגע שקיימת בדיקה, וברגע שהיא קיימת בכמה בתי חולים ובמסגרת ביטוחים מושלמים, תמיד בתי החולים או קופות שלא עשו את זה עלולות להיות חשופות לתביעה משפטית בעוד שנה, שנתיים, שלוש או ארבע, מהטעם הפשוט כי אם יש בדיקה שהיא בדיקה סטנדרטית כמעט אז עצם העובדה שלא עושים את הבדיקה היא כבר פתח לבעיה.
רחל אדטו: לכן זאת אחת הסיבות שבית חולים שערי צדק שיש לו היום סדר גודל של 11 אלף לידות לשנה החליט שאנחנו נעשה את הבדיקה לסינון שמיעה במסגרת בית החולים ולא נבנה על המוכנות של הקופה או המוכנות של ההורים לעשות אותה בשלב מאוחר יותר.
רחל אדטו: עכשיו הבדיקה היא, צוין גם במה שכתבו מחלקת המחקר של הכנסת, הבדיקה היא באמת לא יקרה מבחינת הציוד.
רחל אדטו: יש פה פער.
רחל אדטו: כתוב בהדסה 40 אלף שקל מכשיר, בשערי צדק 70 אלף שקל כי בשערי צדק יש שני מכשירים בגלל כמות היולדות.
דפנה סידס כהן: למרבה ההפתעה מדובר במכשיר ולפני הישיבה גיליתי פער עוד יותר מפתיע.
דפנה סידס כהן: באסף הרופא דיברו על 24 אלף שקל.
רחל אדטו: אבל בכל מקרה זה לא מחיר שהוא בלתי אפשרי.
רחל אדטו: עיקר הבעיה היא באמת בעיית כוח האדם לתפעל את זה והיום במחלקות ליולדות שהעומס הוא כל כך גדול ותוך 48 שעות יולדת יולדת ועוזבת את בית החולים, ואם זה נופל בשישי שבת אז צריך לתפוס את האימא ואת התינוק, לעכב את השחרור שלהם, שיעשו את זה במהלך האשפוז לפני השחרור כי לא עושים בשישי שבת.
רחל אדטו: ואז באמת מתעוררת השאלה האם זו באמת החובה של בית החולים לעשות את זה או שמא זה דבר שצריך להיעשות במסגרת הקהילה בטיפות החלב.
רחל אדטו: עכשיו באמת צריך לקבל את התשובה מי אחראי על הנושא הזה, האם זה בית החולים, או משרד הבריאות ומיקי דור ודאי יוכל לענות כחלק מהתגובה של משרד הבריאות לזה.
רחל אדטו: אין לי שום ספק שזו בדיקה שהיא צריכה להיות היום בדיקת חובה, ולו גם כמו שאמרתי מהצד המדיקו ליגלי.
רחל אדטו: ברור לחלוטין.
רחל אדטו: העלויות הם בוודאי עלויות שניתנות לספיגה במסגרת בית החולים או במסגרת הקופה.
רחל אדטו: אבל אני שואלת את השאלה העקרונית מבחינתי מי אחראי על הבדיקות האלה, האם בית החולים עושה את זה?
רחל אדטו: כרגע בית החולים שערי צדק עשה את זה כהגנה על עצמו מצד אחד וכצ'ופר ליולדת מצד שני.
רחל אדטו: אבל השאלה היא באמת בית החולים צריך להיות אחראי על זה או שהתפקיד הוא תפקיד של קופות החולים כחובה במסגרת הסל, או משרד הבריאות במסגרת טיפות החלב.
עפו אגבאריה: הבדיקה הזו צריכה להיות במסגרת חובה.
עפו אגבאריה: אני גם רופא.
עפו אגבאריה: אמנם אני במקצוע שלי כירורג אבל עבדתי כמה שנים כרופא משפחה והיה לי נגיעה קלה בדברים האלה.
עפו אגבאריה: יש צורך שהבדיקה הזו תהיה נגישה לכלל אזרחי המדינה.
עפו אגבאריה: במיוחד אנחנו יודעים שיש מספר מקומות איפה שאחוז לקויי השמיעה הוא גדול מאוד.
עפו אגבאריה: זה במיוחד באזור קלנסואה למשל.
עפו אגבאריה: באזור המשולש.
עפו אגבאריה: באזור נצרת.
אורי מקלב: יש הסבר מדעי לזה, למה שם?
עפו אגבאריה: כי יש הרבה נישואי קרובים.
עפו אגבאריה: יש שמה באמת אחוז גדול של אנשים שלוקים בשמיעה.
עפו אגבאריה: אני רואה שבבית חולים העמק למשל לא קיים הדבר הזה.
עפו אגבאריה: זו צריכה להיות העמדה של משרד הבריאות שהבדיקה הזו תהיה נגישה לכל האוכלוסייה כי אנחנו יודעים מה הנטל אחרי זה כשיש לקויי שמיעה הן למשרד הבריאות והן לתקציב המדינה.
אורי מקלב: אין ספק אם צריך לעשות את הבדיקה הזו היא צריכה להיעשות בבית חולים כי כולם עוברים דרך בית חולים.
מיקי דור: יש לי כמה תשובות.
מיקי דור: אני בהנהלת משרד הבריאות.
מיקי דור: מרכז את הנושא במשרד הבריאות.
מיקי דור: אז קודם כל מעטות הישיבות שאני בא אליהן שאני בא עם פתרון ומתואם עם האוצר.
מיקי דור: אנחנו לא הולכים לריב כך שזה ימות משיח כמעט אצלנו.
מיקי דור: הנושא נדון, הוצע פתרון טוב והפתרון מקובל על האוצר.
מיקי דור: ואני אסביר.
מיקי דור: דבר ראשון, אנחנו חד משמעית בעד ביצוע הבדיקה מיד או בסמוך ללידה כמו שד"ר אדטו ציינה בבית חולים לפני שחרור הילד.
מיקי דור: הנושא נבדק, תומחר.
מיקי דור: עלות של בדיקה בודדת לפי חישובים שלנו היא 42 ₪ .
מיקי דור: עשינו את המכפלות, 150 אלף לידות לשנה.
מיקי דור: הגענו לסך 6 וחצי מיליון.
מיקי דור: הסכום הזה מקובל על האוצר.
מיקי דור: נכנס להסכם שלנו עם האוצר שברשותך אני אעביר אליך פה את הטבלה.
מיקי דור: עכשיו לגבי הביצוע בפועל של הדבר.
מיקי דור: הדרך הנכונה בעינינו ועל דעת האוצר היא על ידי הגדלת התשלום של ביטוח לאומי בסכום הזה כך שבדמי הלידה שמשולמים הסכום הזה ייכלל, בית החולים יקבל את זה.
מיקי דור: זה יהיה חלק מחובת בית החולים לבצע.
מיקי דור: אנחנו ערים לעובדה שזה רק ב-4 בתי חולים.
מיקי דור: אגב מי שהזכיר פה, בתי חולים שעושים את זה דורשים תשלום בנפרד מהאשפוז.
מיקי דור: אנחנו מתנגדים לזה בתוקף.
מיקי דור: לא מוכנים לשום גבייה.
עפו אגבאריה: זה כולל את בתי החולים בנצרת למשל?
מיקי דור: בפרוש כן מכיוון שברגע שמעלים את התשלום עבור הלידה בית החולים הוא זה שמקבל את התשלום הזה.
מיקי דור: אז מבחינתנו איפה שיש חדרי לידה זה יבוצע.
שלומית אבינח: אני ילדתי לפני חצי שנה בברזילי.
מיקי דור: בבית חולים אחר שזה קרה, אני לא רוצה להגיד שמות, ברגע שהובא לידיעתנו ניתנה להם הנחיה מפורשת לא לגבות כספים מהיולדת.
שלומית אבינח: אני רוצה לספר גם איך זה מתבצע.
שלומית אבינח: אני ביקשתי את בית חולים ברזילי כי אמרו לי שבכל בתי החולים מתבצע וזה נוהל והכול, לא ראיתי שום דבר.
שלומית אבינח: עברה בחורה, הייתי בארוחת בוקר, היא אמרה את רוצה לעשות בדיקת שמיעה לתינוק שלך?
שלומית אבינח: אמרתי לה, במה זה כרוך?
שלומית אבינח: זה סבל לתינוק?
שלומית אבינח: היא אומרת לי, לא, מצמידים לו אוזניות, משמיעים לו מוסיקה, לא קורה שום דבר.
שלומית אבינח: אמרתי לה, זה כרוך בתשלום?
שלומית אבינח: היא אמרה, כן 150 שקלים את משלמת ואחר כך מחזירים לך מהמושלם.
שלומית אבינח: כמובן הסכמתי שיעשו לו את הבדיקה.
שלומית אבינח: עכשיו עניין אותי מבחינת מודעות.
שלומית אבינח: שאלתי את הבנות בחדר שלי.
שלומית אבינח: היינו שלוש יולדות אם הן עשו את הבדיקה.
שלומית אבינח: מה זה הבדיקה?
שלומית אבינח: לא אמרו, לא שום דבר.
שלומית אבינח: אז אמרתי, אני עשיתי, תלכו תעשו.
שלומית אבינח: סתם.
שלומית אבינח: עכשיו כשדיברתי אתמול עם מינה, מתאמת וסיפרתי לה את המקרה.
שלומית אבינח: היא אמרה בית החולים מתכחש לזה.
שלומית אבינח: הם אומרים שהם מבצעים את זה באופן גורף וכל ילוד מבצעים לו את הבדיקה.
שלומית אבינח: יש פה עדות שלי.
מיקי דור: אם זה יעבור בביטוח הלאומי, ואנחנו לא צופים התנגדות שאנחנו מתואמים עם האוצר כאמור אז אני מקווה מיד ברגע שההחלטה תעבור נוציא את ההנחיות בכתב לכל בתי החולים.
גלית כהן כספי: למה לחכות עד אז?
שלומית אבינח: בחינת ידוע ההורים שקיימת בדיקה כזאת.
שלומית אבינח: תשאירו בידם את האפשרות לעשות את הבדיקה הזאת.
שלומית אבינח: הם יחליטו האם לשלם בעבור זה אבל לפחות שיהיו מודעים לקיום של בדיקה כזאת.
שלומית אבינח: אם תשאלי הורים של חירשים אם היתה עומדת בפניהם האפשרות הזאת, אם הם היו משלמים עבור הבדיקה או לא, אין לי ספק שבמאת האחוזים היו אומרים לך שכן.
תלמה הרצנו: אני תלמה הרצנו קלינאית תקשורת ארצית של משרד הבריאות.
תלמה הרצנו: היתה תקופה שבתל השומר החליטו לגבות מההורים כסף ופנו אליהם, וביקשו מהם 50 שקל עבור בדיקה.
תלמה הרצנו: ההורים לא הסכימו לשלם.
תלמה הרצנו: אז זאת היא התשובה לשאלה שלך.
תלמה הרצנו: לגבי אשקלון, אני בדקתי, זה נכון.
תלמה הרצנו: גם דיברתי עם ראש מחלקת יילודים.
תלמה הרצנו: הוא אמר לי שלאחר השחרור מגיעה בודקת פעמיים בשבוע ומציעה תמורת 150 שקל את הבדיקה.
תלמה הרצנו: אני הייתי רוצה לתת הסבר כדי להאיר את העיניים.
תלמה הרצנו: אם אתם רוצים גם איפה עושים, איפה לא עושים.
תלמה הרצנו: ובאמת מצד משרד הבריאות ההמלצה היא לעשות את הבדיקה אבל בצורה טיפה שונה מהבדיקה הנעשית היום.
תלמה הרצנו: הבדיקה שאנחנו מציעים לעשות היא בדיקה שנקראת בדיקה דו שלבית.
תלמה הרצנו: היא בדיקה כמו שנעשית היום אבל תוספת של עוד בדיקה גם כן אובייקטיבית לאותם תינוקות, אותה בדיקה, בדיקה נוספת, וזאת מאחר ובבדיקות סינון תמיד ישנם מה שאנחנו קוראים false positive.
תלמה הרצנו: כלומר אנחנו מייצרים בדיקות נוספות של ילדים שהם למעשה שומעים אבל הם מתגלים כאילו הם לא שומעים.
תלמה הרצנו: אנחנו יודעים שהעלות הכי גדולה של כל בדיקה ראשונה זה הבדיקות שבאות אחר כך.
תלמה הרצנו: על מנת להוריד את העלויות של הבדיקות שבאות אחר כך אנחנו רוצים לבדוק את כל אותם ילדים שלא עוברים בפעם הראשונה בבית החולים בדיקה נוספת ואז אנחנו מקווים שנקבל פחות בדיקות.
אורי מקלב: הבדיקה הנוספת היא בדיקה אצל אלה שכן התגלו אצלם ליקויי שמיעה?
תלמה הרצנו: להיות בטוח.
תלמה הרצנו: ואז אנחנו מורידים את מספר הילדים שיופנו שלא לצורך.
תלמה הרצנו: זה דבר אחד.
תלמה הרצנו: במסגרת של הבדיקה הזאת.
עפו אגבאריה: אין לכם את המכשיר למשל.
תלמה הרצנו: יש כסף לקנות את המכשיר.
עפו אגבאריה: יש איזושהי תקנה שמחייבת את בתי החולים?
מיקי דור: אנחנו נוציא את התקנה באותו רגע שהחוק יעבור.
מיקי דור: אנחנו לא יכולים להוציא את ההנחיה לפני שזה עבר.
אורי מקלב: הבדיקה הנוספת אני מבין שזה כבר תהליך רפואי.
תלמה הרצנו: לא.
תלמה הרצנו: זה לא תהליך רפואי.
תלמה הרצנו: זו הרחבה של תהליך סינון.
אורי מקלב: זו הרחבה של תהליך סינון אבל אנחנו יוצאים כבר מנקודת הנחה שילד שכבר גילו אצלו, או שגם אנחנו נשמח אם אין לו לקוי שמיעה, אתם כבר הולכים ומרחיבים את הדבר הזה כדי לא להשית עליכם עוד הוצאות וכבר להגדיר אותו כלקוי שמיעה.
אורי מקלב: אבל הדבר שמעניין אותנו היום זה המקומות שלא נעשות בהן בדיקות.
אורי מקלב: בבתי חולים הממשלתיים אתם אחראים על זה.
אורי מקלב: בחלק גדול מבתי החולים לא נעשות הבדיקות.
אורי מקלב: איפה שלא נעשה אנחנו מדברים על עד 2010.
אורי מקלב: עד 2010 גם צריך להיות מענה.
אורי מקלב: צריך להיערך מעכשיו.
אורי מקלב: כשאת אומרת לי כבר היום שמשרד הבריאות לא יכול להיערך כל זמן שאין תקציב, באופן המעשי זה יכנס לתוקף עוד שנה.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לדעת מה המודל בבתי חולים, איפה הבדיקות נעשות ואיפה הן לא נעשות.
תלמה הרצנו: אני שמחה מאוד לשמוע מה שאמר ד"ר מיקי דור בגלל שאם כימתו את זה כבר לסכום שהוא סכום קביל וכבר זה דבר שניתן לעשייה.
מיקי דור: לוח הזמנים, אם זה יאושר תוך שבועיים שלושה, אז אנחנו נוציא הנחיות שב-1 לינואר זה כבר יופעל.
אורי מקלב: אני הייתי רוצה לשמוע את הארגונים שמטפלים בזה ואחרי זה אני אחזור אליכם.
אורי מקלב: מיכה וגלית.
גלית כהן כספי: בעצם אנחנו מטפלים בילדים מגיל לידה ועד גיל 6.
גלית כהן כספי: בעצם אנחנו התוודענו למצב הנוכחי מתוך הניסיון שגילינו שבחלק מהמקומות אצלנו פתאום אין ילדים חירשים.
גלית כהן כספי: עכשיו אנחנו יודעים שזה צריך להיות מפוזר באוכלוסייה באופן שווה ולא יכול להיות שבצפון למשל לא נולדים ילדים חירשים ובמרכז כן נולדים.
גלית כהן כספי: כשעשינו בדיקה בעצם גילינו שהמצב שנוצר נוצר בגלל שלא נעשות הבדיקות האלה ולכן הגנים שלנו שהם גנים של ילדים מגיל 3 ומעלה יש ילדים, ובגילאים הצעירים בצפון למשל אין ילדים.
גלית כהן כספי: זה כמובן יוצר קושי עצום בטיפול כי ידוע המוח, היכולת שלו, הגמישות שלו, היא הכי טובה בשלבים הראשונים ועד גיל 3.
גלית כהן כספי: גם היכולת לעשות את הניתוח של השתל וגם העבודה עם הילד, התהליך ההתפתחותי הוא בשלבים הראשונים.
גלית כהן כספי: אנחנו בעצם כתוצאה מהמציאות בשטח הגענו למסקנה שהדברים לא יכולים להמשיך ולהישאר ככה ואז עשינו כל מיני תהליכים כולל פנייה למשרד הבריאות, כולל פנייה לתקשורת כדי בעצם לשנות את המצב.
גלית כהן כספי: אני מאוד שמחה שמשרד הבריאות מכיר בכך שצריך לשנות את המצב.
גלית כהן כספי: אני מקווה שזה באמת ייעשה כמה שיותר מוקדם כי אם צריך להעביר חוק אני לא יודעת במה זה כרוך.
גלית כהן כספי: זה קצת הדאיג אותי.
מיקי דור: זה תיקון תקנה של ביטוח לאומי לגבי גובה התשלום.
מיקי דור: זה לא חקיקה ראשית או משהו כזה.
מיקי דור: לכן אני יותר אופטימי.
אורי מקלב: מה הנתונים שיש בידיכם לגבי אחוז לקויי שמיעה?
גלית כספי כהן: לא הבאתי נתונים איתי אבל אני יכולה לספר שאנחנו עשינו בדיקה אצלנו במרכז בתל אביב, באיזה גיל מגיעים הילדים בממוצע, אנחנו עומדים על 6 או 7 חודשים.
גלית כספי כהן: לעומת זאת בטבריה אנחנו עומדים על 21 חודשים.
גלית כספי כהן: זה נתון מאוד עצוב.
גלית כספי כהן: זה נתון שהמדינה מתייחסת לפריפריה לא כמו שהיא מתייחסת למרכז.
אורי מקלב: למשרד הבריאות יש נתונים של ילדים אחרי שמגלים נניח במיח"א על כמות הילדים, על ילדים שמוגדרים לקויי שמיעה?
תלמה הרצנו: מאחר ולקוי בשמיעה זו לא מחלה ברת דיווח והיא לא מחייבת דיווח הרבה פעמים ההורים רוצים את צנעת הפרט.
תלמה הרצנו: אין דיווח מרכזי לגבי לקוי בשמיעה אצל ילד.
תלמה הרצנו: לא כל ההורים מגיעים למקומות השיקום.
תלמה הרצנו: יש הורים שאומרים אני הולך באופן פרטי ואני לא רוצה את השיקום המוסדי.
תלמה הרצנו: בנוסף לכך אפשרות כן לקבל מידע זה דרך הביטוח הלאומי כי יש קריטריונים לקבלת קצבה מהביטוח הלאומי לקוי בשמיעה מעל לגובה מסוים.
תלמה הרצנו: אני מדברת על לקויים מולדים ורק מדרגה מסוימת.
תלמה הרצנו: בנוסף לכך למשרד החינוך יש נתונים.
גלית כספי כהן: 3760 ילדים לפי נתוני ביטוח הלאומי מקבלי גמלת נכות לילדים עם לקות שמיעה כמו שאמרו פה רק מלקות מסוימת.
אריאלה זייצ'יק: לנו יש נתונים של 5000.
תלמה הרצנו: משרד החינוך יש לו מספרים נוספים בעיקר בגילאים היותר מבוגרים, אלה שהצליחו להסתיר את זה ורצו להסתיר את זה במשך כל השנים אבל ברגע שהם רוצים הקלות בבחינות אז גם יוצא המרצע מהשק.
אריאלה זייצ'יק: לא.
אריאלה זייצ'יק: פשוט לא.
אורי מקלב: מדברים על זה שהורים רוצים להסתיר.
אורי מקלב: אני חושב שהיום זה כבר שונה ויש פתיחות מלאה בנושא הזה.
אורי מקלב: נשאלת השאלה מדוע אין חובת דיווח.
אורי מקלב: למה שבמשרד הבריאות לא יהיו נתונים עדכניים על ידי ביטוח לאומי וגם על ידי בתי החולים.