GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים רייזלר: ד"ר ברלוביץ ידע על קיום הישיבה הזאת.
חיים רייזלר: דברתי איתו היום.
רבקה אובריציגר: האגף בעבר נקרא האגף למחלות ממושכות.
רבקה אובריציגר: גם היום אגף הגריאטריה מטפל גם בנושא של המחלות הממושכות.
רבקה אובריציגר: כולנו מכירים בזה שזה בעייתי.
רבקה אובריציגר: יש מסגרות בודדות לטיפול ממושך בצעירים, וגם הן תחת הכותרת והפיקוח של האגף לגריאטריה.
סופה לנדבר: תסבירי לנו מה זה מוסד גריאטריה.
רבקה אובריציגר: רוב המוסדות הם סיעודיים.
רבקה אובריציגר: מדובר באנשים שהבית לא מסוגל להתמודד עם טיפול בהם.
סופה לנדבר: בגריאטריה מדובר באנשים מגיל מסוים.
סופה לנדבר: אתם צריכים להתייחס לאנשים שהם נכים כאנשים שצריכים לעבור שיקום ולא כגריאטריה.
סופה לנדבר: אני לא מקבלת את זה שאתם שולחים אותם לגריאטריה.
סופה לנדבר: אני גם לא אקבל את זה בקופות.
סופה לנדבר: צריכים להפריד בין הדברים.
סופה לנדבר: גריאטריה מתחיל מגיל מסוים.
רבקה אובריציגר: גריאטריה מעצם שמה נוגעת בגיל.
רבקה אובריציגר: כרגע המחלות הממושכות הן יחד עם האגף לגריאטריה.
רבקה אובריציגר: לצערנו, יש שתי מחלקות שהן תחת פיקוח משרד הבריאות, שמיועדות רק לנכים צעירים.
רבקה אובריציגר: יש עדיין עוד נכים צעירים שנמצאים במוסדות גריאטריים כאלה ואחרים.
רבקה אובריציגר: הפיזור הוא לא מספיק טוב.
דינה פלדמן: כמה מהתקציב של האגף לגריאטריה הולך לשיקום?
רבקה אובריציגר: השיקום הוא תחת התקציב של הקופות.
דינה פלדמן: איך אתם מנהלים את המערכת הזאת.
רבקה אובריציגר: אנחנו ערים לבעיה.
רבקה אובריציגר: לאחרונה, התחלנו בפיקוח מכמה היבטים.
רבקה אובריציגר: ביקשנו מהשר פיילוט, לקבל מידע על חולים שהתאשפזו עם שברים, שזקוקים להמשך שיקום.
רבקה אובריציגר: אנחנו רוצים לקבל תמונה.
רבקה אובריציגר: התחלנו בכוונה בחיפה ובצפון, ששם היו בעיות קשות.
דינה פלדמן: למשרד הבריאות יש מסד נתונים על כל המערכת האשפוזית.
דינה פלדמן: ציונה חקלאי יודעת כל תזוזה מימין לשמאל.
דינה פלדמן: איך עכשיו את אומרת שאת רוצה נתונים מפיילוט בצפון?
דרור גוברמן: ד"ר פלדמן, את באמת לא מבינה.
דרור גוברמן: הנתונים שיש אצל גברת חקלאי, הם נתונים סטטיסטיים פר אבחנה.
דרור גוברמן: כאן מדובר על נאותות של טיפול.
דרור גוברמן: הפיילוט שנעשה בחיפה, בא לענות על הצורך שהעלו כאן.
דרור גוברמן: מה קורה עם אדם, שהומלץ לגביו שהוא זקוק לטיפול שיקומי.
דרור גוברמן: התשובה לשאלה הזאת, איננה נמצאת בנתונים סטטיסטיים אלא בבדיקה פרטנית.
דרור גוברמן: קיימת אפשרות של קבילה של אנשים שלא קיבלו את זכאותם לנציבת קבילות החולים.
דרור גוברמן: הצעד שעמיתתי הזכירה, הוא חשוב ועונה על הצורך שהוזכר לפני זמן לא רב, והוא לעשות בדיקה ולראות האם אנשים שזקוקים לשיקום מקבלים אותו.
דרור גוברמן: הדרך היחידה לעשות את זה, זה לבחון.
דרור גוברמן: זה דורש כוח אדם והתייחסות.
דינה פלדמן: אני מקווה שיחידת הבטחת איכות של משרד הבריאות תיכנס לנושא, ויישר כוחכם.
דינה פלדמן: אני מדברת על מסד נתונים בסיסי, כמו שיש בפסיכיאטריה.
דינה פלדמן: אנחנו יודעים אלמנטים בסיסיים לגבי השיקום במדינת ישראל.
דינה פלדמן: איך מעצבים מדיניות אם אין אפילו מסד נתונים?
דינה פלדמן: לגבי מבדקי איכות, יישר כוחכם.
דינה פלדמן: איפה הבסיס?
מקס לכמן: משרד הבריאות לא יודע כמה אנשים זקוקים לשיקום אחרי אשפוז ממושך בשנת 2006.
מקס לכמן: היום משרד הבריאות לא יודע את הנתון הזה.
דרור גוברמן: בתחומי אחריות הקופות, זה ניהול הכסף וניהול הפעילות.
דרור גוברמן: ניהול הפעילות מתבצע על ידי הקופות, כאשר נעשית בקרה על קופות החולים.
דרור גוברמן: זה התחיל לא כל כך מזמן.
דרור גוברמן: יש נושאים שנבחרו לבקרה מעמיקה יותר, לאור תלונות שנשמעו, וביניהם הנושא הזה.
דרור גוברמן: אנחנו סבורים, שהנושא הזה הוא חשוב ביותר.
דרור גוברמן: יש רושם כללי, שיש פחות תשומת לב לנושא השיקום במדינת ישראל ובכוונתנו לפעול בנושא.
דרור גוברמן: הדרך שבה אנחנו פועלים, היא באמצעות פיקוח, בדיקה פרטנית, שמתוכננת כעת.
דרור גוברמן: אין לנו מסד נתונים לגבי מרבית המחלות.
מקס לכמן: אז איך אתם מחליטים כמה יחידות שיקום אתם הולכים לפתח כל שנה?
דרור גוברמן: ההחלטות האלה מזמן מתקבלות במשרד האוצר.
דרור גוברמן: גם כאשר יש הצעת חוק שעוברת, להקמת בית חולים, אז זה לא קורה.
דרור גוברמן: יושבת ועדה שקובעת שיש חוסר ב-3,000 מיטות אשפוז ואין ספק שצריך תוספת מיטות.
מקס לכמן: לכם אין נייר עבודה מול האוצר על מנת לדעת כמה יחידות שיקום נדרשות?
דרור גוברמן: יש הערכה מדויקת של ועדה ברשות פרופסור אבי ישראלי, שריכז ועדה בין-משרדית, שהגדירה את צרכי האשפוז של מדינת ישראל, בתחנות זמן עד שנת 2020, ובכללם מיטות בהיבטים השונים.
דרור גוברמן: יש גם החלטה שלא לממש את ההמלצות.
יצחק זיו: משרד הבריאות מנהל מלחמה עם משרד האוצר.
יצחק זיו: זאת מלחמה שלא תיגמר מחר וגם לא מחרתיים.
דינה פלדמן: יש לי בשבילך הפתעה, לעיתים אנחנו גם לא יודעים באיזה צד של המתרס נמצאים החיילים.
חיים רייזלר: שר הבריאות הקודם, דני נווה, אמר מעל בימת הכנסת, שנכה כללי חייב לקבל את אותם הדברים שמקבלים נכי צה"ל ותאונות עבודה.
חיים רייזלר: המנכ"ל שלו אמר שהוא מדבר באוטופיה.
דרור גוברמן: אני רק יכול להגיד, כי המצב החוקי כרגע מפלה, ואני אשמח אם הוא לא יהיה מפלה.
סופה לנדבר: אני רוצה לסכם את הישיבה.
סופה לנדבר: אנחנו צריכים לזכור, שמה שקרה לנכים שבאו לכאן, חלילה, יכול לקרות לכל אחד מאיתנו.
סופה לנדבר: אני קלינאית תקשורת, ובחיים לא חשבתי שמה שקרה למטופלים שלי, יכול לקרות לי.
סופה לנדבר: נולד לי בן משותק, ואני יודעת מה זה האסון הזה.
סופה לנדבר: מה שקורה לאנשים הללו, חלילה וחס, יכול לדפוק בכל דלת.
סופה לנדבר: בגלל זה, חובה מוסרית של כל אחד מאיתנו, גם במערכת הבריאות ובקופות, היא לטפל באנשים ולגרום להם לא להיות תלויים.
סופה לנדבר: בגלל זה אני קובעת, שאנחנו נפנה במהירות לשר הבריאות, על מנת לקבוע נהלים להקים מערכת שיקום מהירה.
סופה לנדבר: אנחנו ניעזר בנציבה, וננסה להביא חקיקה עם כל הנהלים שנוגעים בעניין, כדי שלקופות למערכת הבריאות יהיה כוח עזר.
סופה לנדבר: תהיה חקיקה שאפשר להתבסס עליה, ולתת לאנשים האלה אפשרות לשיקום בכבוד.
סופה לנדבר: אני מבקשת ממשרד הבריאות, לעשות בקרה יותר עמוקה.
סופה לנדבר: בנוסף, אני מבקשת לעשות סקר על אנשים שזקוקים לטיפול ומקבלים את הטיפול, ולבדוק עד כמה הם שבעי רצון ממה שהם מקבלים, כמה הם מכירים את החוקים במדינת ישראל, וכמה החוק הזה דופק בכל דלת של אדם שנזקק.
סופה לנדבר: לא יכול להיות שאין לכם נתונים.
סופה לנדבר: אני נותנת לכם חודש וחצי לעשות זאת.
סופה לנדבר: בנוסף, אני מבקשת לטפל בגברת, ולהגיד לנו תוך יומיים מה היא מקבלת.
סופה לנדבר: סיגלית, לך אני מאחלת הצלחה, ואנחנו נהיה איתך בקשר.
סופה לנדבר: אני מקווה שלא יהיו יותר אנשים שזקוקים לעזרה שלנו, אבל אם יהיו כאלה אנחנו כאן.
סופה לנדבר: אנחנו פותחים את ישיבת הוועדה לפניות הציבור.
סופה לנדבר: אני אדבר ברוסית ואתר
סופה לנדבר: גם את דבריי לעברית.
סופה לנדבר: אני מבקשת את הנוכחים להציג את עצמם.
ברוך צימר: הבעלים של הבניין.
חביב קצב: משרד הקליטה.
סופה לנדבר: כל הפניות לקבלת דירות, החלפת דירה וכולי, הכול בידיך.
סולי מרקוביץ: מהנדס בעמידר.
גרי טננבאום: מחלקת פיקוח על הבנייה, עיריית אשדוד.
מימי פוגל: מחלקת רישוי בנייה, עיריית אשדוד.
ליאת בן אבו: מחלקת רישוי בנייה, עיריית אשדוד.
סופה לנדבר: רבותיי, לפני מספר שבועות קיבלנו תלונה ואתם יודעים את תוכנה.
סופה לנדבר: קיימנו ישיבה בכנסת והיום, כדי להגיע לסיכום, הגענו לכאן וזאת כדי להציג לאנשים את ההחלטות שהתקבלו ואיך אנחנו פותרים את הבעיה.
סופה לנדבר: אם אתם רוצים, אבקש מהנוכחים להציג את הבעיה.
סופה לנדבר: לא הגענו לכאן מאחר והמקום יפה ונמצא ליד שפת הים, אלא הגענו לכאן מאחר שקיבלנו תלונה.
סופה לנדבר: אחד הדיירים מציג את הדברים בשפה הרוסית ודבריו מתורגמים ע"י חברת הכנסת סופה לנדבר.
סופה לנדבר: מדבר על המנוף שמוצג ליד הבניין, על כך שבבניין קיימת מעלית אחת, על כך שהאכלוס התבצע בזמן שהגג עוד לא היה מוכן, כך שהמים נזלו לדירות.
סופה לנדבר: הוא רוצה להיות הוגן ולכן מציין את העובדה שהשנה אכן התבצע איטום של הגג, וכי יכול להיות שבגלל שלא היו גשמים או בגלל התיקון שבוצע, יש אמנם נזילה אבל היא מינימאלית.
סופה לנדבר: קיבלתי מכתב מראש העיר בו נאמר שהם שלא מתנגדים להעברת התחנה, אבל זה צריך להיות לפי דרישת העירייה.
סופה לנדבר: ביום חמישי קיבלתי מכתב תשובה מראש העיר, בו נאמר לי שתוך שבועיים התחנה תועבר.
דייר: אלה הם הדברים שמציקים לדיירים ולא נותנים להם מנוחה.
ברוך צימר: פעם ראשונה שאני נפגש אתכם.
ברוך צימר: אמרו לי שגרים כאן אנשים מבוגרים, אבל אני רואה שגרים כאן אנשים צעירים.
ברוך צימר: קיבלנו תלונות על מקרים של רטיבות בקומה העליונה.
ברוך צימר: אחרי הגשמים האחרונים ביצענו בדיקה, וכפי שאתם יודעים הבעיה הזאת לא חזרה על עצמה וכל הדירות תקינות.
ברוך צימר: בנוסף, אני שמח לבשר שמגבלה של משרד הביטחון שמנעה עד עכשיו את השלמת הבניין הוסרה ואנחנו בקרוב מאוד נתחיל את ההשלמה של התוספת של הבניין.
סופה לנדבר: מתי זה בקרוב מאוד?
סופה לנדבר: סיכמנו אתך על תאריך.
ברוך צימר: תוך שבוע-שבועיים.
סופה לנדבר: את זה שמעתי לפני שבועיים.
ברוך צימר: כאמור, אני מאמין שתוך זמן קצר מאוד נתחיל את ההשלמה של התוספת של הבניין.
ברוך צימר: העבודות יארכו כשלושה חודשים כאשר בתום שלושת החודשים תופעל מעלית נוספת, המנוף יפורק והבניין יהיה אחד הבניינים היפים באזור.
ברוך צימר: חברת הכנסת סופה לנדבר הביעה חשש מהטרדה שתיגרם לדיירים בזמן הבנייה.
ברוך צימר: אנחנו מבטיחים שהטרדה תהיה מינימאלית.
ברוך צימר: בנוסף, חברת הכנסת לנדבר דרשה שבזמן עבודות הבנייה הדיירים יקבלו הנחה של 25 אחוזים משכר הדירה.
ברוך צימר: הקומה האחרונה תקבל פיצוי גבוה יותר.
סופה לנדבר: מאה אחוז.
סופה לנדבר: כך סיכמנו.
סופה לנדבר: הקומה השמינית תקבל הנחה בסך של חמישים אחוזים.
ברוך צימר: אני יודע שבסך הכול האנשים מאוד מרוצים כאן ואני משוכנע שבעוד שלושה חודשים הם יהיו מרוצים הרבה יותר.
ברוך צימר: אני חושב שזה יום שמח לכל הדיירים במקבץ שבמשך שנתיים כל פעם הבטיחו להם שמיד יהיה אפשר לקבל אישור בנייה אולם זה התעכב.
ברוך צימר: אני חייב לציין שהעיכובים לא נגרמו בגללנו אלא בגלל משרד הביטחון.
ברוך צימר: שמענו שהדיירים כביכול חוששים שבתום תקופת השכירות נרצה למכור את הדירות כדירות מגורים.
ברוך צימר: אני רוצה להבהיר ולהצהיר שמבחינתנו הבניין הזה מיועד להשכרה עד סוף הימים.
ברוך צימר: אני רוצה להודות לכל הדיירים.
דיירת: אני רוצה שיתייחסו גם לחניה שנמצאת במקום.
ברוך צימר: התבקשנו לא להפעיל את החניה כי מי שיש לו מכונית, אסור לו לגור במקבץ.
ברוך צימר: לאורחים יש חניה מספקת בחוץ.
ברוך צימר: בתום הבנייה ננקה את החניונים ונסגור אותם כמו שצריך.
סופה לנדבר: ברוך, אני מתעקשת.
סופה לנדבר: אני רוצה שתאמר לאנשים מה סיכמנו בקשר לקומות האחרונות.
ברוך צימר: יש לי קצת בעיה עם זה.
ברוך צימר: חברת הכנסת לנדבר ביקשה שהדיירים של הקומה האחרונה – בגלל שהם קרובים לבנייה - יקבלו הנחה בסך של מאה אחוזים ואנחנו הסכמנו לכך.
ברוך צימר: היא ביקשה חמישים אחוזים לקומה מתחתיה, אבל עם זה יש לנו בעיה.
ברוך צימר: כל הבניין יקבל הנחה בגובה של 25 אחוזים.
סופה לנדבר: מתאריך תחילת הבנייה.
ברוך צימר: מתחילת הבנייה ועד הרגע שהמנוף יפורק.
ברוך צימר: הקומה האחרונה תקבל מאה אחוזי הנחה.
ברוך צימר: לפי דעתי אין מקום לפיצוי הזה כי הטרדה תהיה מינימאלית, אבל חברת הכנסת לנדבר דרשה והיה לנו קשה לסרב לה.
דייר: אנחנו עמדנו בדרישות העירייה לגבי החניון.
דייר: האם אפשר לבנות עוד כמה קומות עם אישורים הנדרשים והאם זה לא יזיק לבניין?
דייר: אם משרד הביטחון לא נתן אישורים, כנראה תהיה כאן אנטנה והשאלה אם תהיה קרינה או לא.
ברוך צימר: הבניין תוכנן מלכתחילה לגובה הסופי שלו.
ברוך צימר: הבניין תוכנן מראש מבחינה קונסטרוקטיבית להיות עם התוספת של הקומות.
ברוך צימר: אם אתם מכירים את גבעת יונה, יש פה גבעה עם מגדל מאוד גבוה, שם על ראש הגבעה היו רדארים של משרד הביטחון.
ברוך צימר: הצבא העביר את הרדארים למקום אחר.
ברוך צימר: תוך שלושה חודשים, ברגע שהמנוף יפורק, אנחנו נפעל בעירייה כדי שהיא תסיים את הפיתוח שחל עליה, ואם יש מספר עבודות שאנחנו צריכים לעשות, אנחנו נעשה, ואז גם הפיתוח יסתיים.
חביב קצב: אני שמח על הצעת הסיכום כפי שהתקבל אחרי דיון בוועדת בריאות הציבור בכנסת אצל חברת הכנסת סופה לנדבר.
חביב קצב: אני הודעתי לקבלן שאנחנו לא נאשר בנייה אם לא יתבצעו שני דברים: 1.
חביב קצב: הסכמת הדיירים.
חביב קצב: אנחנו נבדוק – מבחינת הביטחונות – שאכן אף דייר כאן לא ייפגע.
חביב קצב: אני מקווה שבעוד שלושה-ארבעה חודשים, לאחר שיתקינו מעלית, יורידו את המנוף, ינקו את כל השטח מסביב, הבניין יהיה מאוד יפה.
חביב קצב: אני כבר רוצה לומר שבמשך הזמן הזה אנחנו נעקוב אחרי הדברים.
חביב קצב: אנחנו נדרוש מהקבלן הקפדה יתרה בכל נושא הבטיחות.
חביב קצב: אנחנו וחברת עמידר ננהל פיקוח צמוד אחר כל מה שנעשה פה על-מנת שלא ייפגע נושא הבטיחות.
חביב קצב: אני רוצה להודות לך, חברת הכנסת סופה לנדבר, על קיום הישיבה.
סופה לנדבר: אני רוצה להבטיח בשם משרד הקליטה ובשמו של ברוך צימר שבעוד ארבעה חודשים מהיום אנחנו נרים כאן כוסית אחרי שהכול יהיה גמור, מוכן ומסודר.
סופה לנדבר: אני רוצה לברך את ברוך צימר שהיה מאוד לויאלי ומהיר בהחלטותיו.
סופה לנדבר: אני אסירת תודה לך.
סופה לנדבר: אני מודה גם לחביב קצב שמצא לנכון להגיע לכאן, אני מעריכה את אנשי עמידר ועיריית אשדוד שהגיעו לישיבה.
סופה לנדבר: תודה לעמליה ולינה.
סופה לנדבר: כאמור, עוד ארבעה חודשים נחגוג ונרים כוסית ונשכח את הדברים שלא היו כל כך נעימים.
סופה לנדבר: לפני 25 שנים גם אני התחלתי כאן.
סופה לנדבר: רבותי, אני פותחת את הישיבה.
סופה לנדבר: אני צריכה לומר שבעצם אחרי החוק המבורך אנחנו התחלנו לשלם ולשלם, אנחנו משלמים חמישה אחוז ממשכורת הברוטו עבור ביטוח בריאות.
סופה לנדבר: אנחנו משלמים כאשר אנחנו צריכים לשלם עבור ביטוח משלים, אנחנו משלמים כאשר אנחנו צריכים להגיע לרופא מקצועי ובעצם תשלומים ותשלומים.
סופה לנדבר: לדעתי, אנחנו מטילים על הציבור תשלומי יתר ואנחנו כמחוקקים כנראה נצטרך לבדוק ולחשוב מה אנחנו עושים כדי להיכנס לחקיקה הזאת ולשנות אותה.
סופה לנדבר: אני רוצה היום, לפחות לבדוק ולהבין מה קורה בקופות.
סופה לנדבר: מה שקורה לפי החוק אני יודעת, מה קורה היום כאשר בעצם בנאדם צריך להגיע לרופא מקצועי וכאשר הוא צריך להגיע נניח לקראת סוף הרבעון.
סופה לנדבר: ורופא אומר לו, אתה צריך להגיע אליי אחרי שבועיים נניח, זאת אומרת הביקור השני כבר הופך להיות ביקור ברבעון הבא.
סופה לנדבר: איך הוא משלם עבור רבעון אחד, או על שני רבעונים?
סופה לנדבר: מה קורה היום בפועל בקופת?
סופה לנדבר: מה קורה היום בפועל בקופות, איזה אוכלוסיה היא לא משלמת על ביקור?
סופה לנדבר: מה שכתוב לי היום, לפי ההכנה, שבעצם יש כמה סוגי אנשים שיש להם פטור מתשלום, זה לפי סעיף מסוים בחוק יש הגבלה על תשלומים על אוכלוסיה מסוימת, קטינים מתחת לגיל 18, אבל מתברר שלא כל הקטינים, רק קטינים שיש להם גמלת ניידות, מקבלי אבטחת הכנסה בתוך מקבלי אבטחת הכנסה רק הקשישים, לא כל מקבלי אבטחת הכנסה.
סופה לנדבר: יש אנשים עם מחלות כרוניות קשות, לא כל המחלות נמצאים בתוך הפטור הזה מתשלומים.
סופה לנדבר: מה קורה היום בפועל?
סופה לנדבר: איך קורה שאנחנו מטילים ומטילים על הציבור שלנו תשלומים ותשלומים נוספים?
סופה לנדבר: מה קורה היום בקופות?
סופה לנדבר: לפני שנתחיל, אני רוצה להגיד שהיו בקדנציה הקודמת, היו כמה ח"כים שבעצם הביאו חברי כנסת איתן כבל ואבשלום וילן, יצחק כהן וחיים כץ, שבעצם הייתה להם חקיקה, אבל החקיקה לא עברה בקריאה ראשונה ובגלל זה לא היה רצף חקיקה ואנחנו כנראה נצטרך אחרי שנבדוק היום מה שקורה בפועל, להקל על הציבור ולחשוב ביחד מה אנחנו עושים כדי להקל על הציבור בתשלומים האלו שהם לדעתי כבדים עבור הציבור.
רז הילמן: נתחיל מאיפה שאת התחלת, שבעצם החוק נועד להיות חוק סוציאלי, שני בחשיבותו במדינה, ובאמת כל אותם תשלומים שבעצם פוגמים ברעיון המקורי, יוצרים אצל הציבור תחושות מאוד קשות.
רז הילמן: אפשר לראות זאת מתלונות שהגיעו לאמון הציבור, התלונות האלה משדרות מצוקה של אנשים, ומהתלונות אנחנו לומדים שיש אנשים שעבורם התשלום הרבעוני, הוא חסם לקבל רפואה ויש אנשים שלא הולכים לטיפול בגלל החסם הזה.
רז הילמן: האופן שבו זה נעשה כיום, כשהתשלום הוא רבעוני קלנדארי, מבחינת ציבור הצרכנים, הוא לא מובן וחסר היגיון, אין בעצם איזשהו היגיון מאחורי האופן שבו זה נעשה.
רז הילמן: זה נוח, בתשובות מדברים על קשיים טכניים לשנות את זה, אין דבר מהדברים האלה שהוא לא פתיר, אין שום בעיה להחליט שהגבייה תעשה פר מועד התשלום.
רז הילמן: זאת אומרת, אם במהלך רבעון שילמת עבור רופא מקצועי והטיפול התחיל לקראת סוף הרבעון ונמשך אל תוך הרבעון הבא, המועד שבו נעשה התשלום יהיה המועד שיספר לצורך חישוב התקרה.
רז הילמן: כל אותם נושאים טכניים, חבל שהם גורמים לדחיית התיקון הזה שבאמת גם יעשה צדק עם כוונת החוק ובאמת נדרש, מאחר ואותו סידור מקורי שאליו הגיעו בראשית, הוא חסר היגיון לחלוטין לדעתנו.
רז הילמן: מה שחשוב, זה להגביר את הנגישות של הרפואה לכל המגזרים בארץ, גם לאלו שהם באים משכבות חלשות יותר, ולכאלו שצריכים להגיע לרופא מקצועי ונדרשים פעמיים לשלם על אותה סדרת טיפולים, כאשר יכול להיות ששבוע אחרי שהתחיל הטיפול, הם ניגשים לאותו רופא ונאלצים שוב לשלם את ההשתתפות.
סופה לנדבר: זה שבוע אחרי שהתחיל רבעון חדש?
רז הילמן: יכול להיות, שהם משלמים בסוף רבעון, ואז יש להם את טיפול ההמשך בתחילת הרבעון אחריו, שזה לא דבר כזה חריג, ואז הם שוב נדרשים לשלם את התשלום, זה פשוט חסר היגיון ולא זאת הייתה "כוונת המשורר".
סופה לנדבר: אם נניח הלכתי לרופא אף אוזן גרון ואחרי שבוע או באותו רבעון, אני צריכה ללכת נניח לרופא עיניים, אז אני צריכה לשלם גם פה וגם שם, כלומר זה קשור רק למקצוע אחד, נכון?
עוזי סמני: מקצוע אחד, אבל זה מוגבל בסך הכול למאה שקלים למשפחה לרבעון.
סופה לנדבר: יש תקרה?
עוזי סמני: יש תקרה של מאה שקלים למשפחה לרבעון, וזה כולל גם את אגרת ביקור רופא וגם את אגרת המכונים.
עוזי סמני: יש אגרה עבור ביקור במכון, אם אתה צריך ללכת למכון לבדיקת סי.
עוזי סמני: טי או לבדיקת רנטגן אז יש אגרה.
עוזי סמני: אז בתקרה הזאת של המאה שקלים למשפחה כלול כל האגרות האלה עבור ביקורי מכונים ועבור תשלום לרופא מקצועי.
עוזי סמני: כלומר זה לא יעבור את המאה שקל, לא משנה כמה ביקורים ראשוניים יהיו באותו רבעון.
סופה לנדבר: מה קורה בקופת חולים כללית?
סופה לנדבר: בבקשה תציגי לנו מה קורה והאם אתם בעד לשנות את זה בלי חקיקה, או שאתם רוצים שאנחנו כמחוקקים נשנה את זה בחוק, שלדעתי אנחנו צריכים להגיע לאיזשהו - - -,
נועה פרסטר: אצלנו משלמים עבור כל מקצוע במשך רבעון, כאשר בפועל, בערך 25% מהאוכלוסייה פטורה בכלל מהתשלום.
נועה פרסטר: בפועל, כל הקשישים שמקבלים השלמת הכנסה, כל הנכים, ולא משנה מה הגיל שלהם, כל האוכלוסיות האלה, האוכלוסיות העניות ביותר, פטורות מתשלום.
נועה פרסטר: בנוסף, כל מי שחולה במחלה קשה פטור מתשלום.
סופה לנדבר: זה בעצם מה שפה מגדירים.
נועה פרסטר: כן, אבל אני נותנת לך את המספרים.
נועה פרסטר: מדובר על 25% מהאוכלוסייה שלא משלמים בכלל, זה דבר ראשון.
נועה פרסטר: דבר שני התקרה, יש תקרה למשפחה, יש חצי תקרה לקשישים, זאת אומרת האנשים שצורכים את רוב השירותים מעל גיל 65 יש להם תקרה של 70 שקל למשפחה.
נועה פרסטר: זאת אומרת שמה שלא יהיה, כמה פעמים שהם ילכו לעשרים רופאים, וברבעון הבא הם ילכו עוד פעם לאותם רופאים, בסך הכול ההוצאה על המשפחה בשלושה חודשים, שבעים שקלים.
נועה פרסטר: כמובן שזה מגובה בתוכנית גביה, שהיא לא בחוק, זו תוכנית גבייה שהגשנו לכנסת ב- 1998 וועדת כספים אישרה לנו אותה.
נועה פרסטר: לשנות את זה, המשמעות היא לא כל כך כספית, אני אומרת גם לא לנו וגם לא לאוכלוסיה, זאת אומר שעשינו סימולציה מדויקת על שישה מיליון ביקורים, זאת אומרת לא על איזה שני ביקורים וחצי, לא קורה הרבה שאנשים הולכים ומשלמים פעמיים, אבל הבעיה בדבר הזה שמבחינה טכנית, עם המחשבים שלנו, זה בלתי אפשרי לשנות את זה.
נועה פרסטר: כלומר לעשות עכשיו מהפכה בכל שירותי הגבייה שלנו, מבחינה טכנית, גם אם יעשו חוקים ואם לא יעשו, זה לא יעבוד.
נועה פרסטר: לכן אנחנו באים ואומרים, שבעצם יכול להיות שמבחינה, יכול להיות שאם היו חושבים על זה מלכתחילה ומתכננים את כל המערכות, גם אני לא, אני מתקשה לחשוב איך עושים את זה כי הגבייה, לדוגמה סתם, הדמיה, אז אם את הולכת להדמיה אז זה אומר שבאותו רבעון, לא משנה אם עשית אולטרה סאונד ורנטגן וסי.
נועה פרסטר: טי, כל ההדמיה זה תשלום אחד.
נועה פרסטר: עכשיו, ללכת ולקשור את זה לתאריכים במכונים שונים, זה דבר מבחינה מחשובית זה פשוט דבר שלדעתנו לא ישים ומאוד בעייתי.
נועה פרסטר: ובלי כל קשר כרגע להפסד ההכנסה שזה תמיד אפשר לכתוב בחוק שישפו אותנו מהאוצר על הפסד ההכנסה ואין שום בעיה.
סופה לנדבר: כמה היה בקופת חולים, כמה אנחנו מצאנו באינטרנט, רווח?
נועה פרסטר: זו לא הכנסה, השאלה כמה הכנסה הייתה לקופה, זה לא משהו - - -,
סופה לנדבר: כמה עודף בהכנסות היו בקופת חולים כללית?
נועה פרסטר: למה הכוונה?
נועה פרסטר: הייתי שמחה לראות את זה ספציפית, צריך להבין, שיש הכנסה שהיא הכנסה - - -,
סופה לנדבר: כמה עודפים היו בקופת חולים?
נועה פרסטר: ב- 2006 אנחנו בגרעון לצערנו, אבל זאת לא הנקודה.
נועה פרסטר: אנחנו אמורים להיות מאוזנים כלכלית, אבל המדינה החליטה שהיא לא רוצה לממן את כל סל הבריאות והיא מטילה היטלים והשתתפויות על המשפחות, זה לא תלוי בנו.
נועה פרסטר: מבחינתי, אני אדבר מחר בבוקר עם משרד האוצר, שייתן לי צ'ק של 120 מיליון שקל, לכל ההשתתפויות האלה שלי.
נועה פרסטר: הם ייתנו לי צ'ק של 120 מיליון ויגידו לי תבטלי את ההשתתפויות, וייתנו לי עוד מיליארד שקל על תרופות, אנחנו אין לנו שום אינטרס בעניין, אנחנו לא בעד, מעבר לנושא של ביקושים וכל התיאוריות האחרות.
סופה לנדבר: משרד האוצר לא ירדוף אחרי הקופות.
נועה פרסטר: אז מה לעשות?
סופה לנדבר: במקום רבעון קלנדארי לעשות רבעון צף.
נועה פרסטר: אי אפשר.
סופה לנדבר: ניתן להגיד שאי אפשר שום דבר, אבל אי אפשר לתלות על אנשים תשלומים.
נועה פרסטר: אבל אנחנו הוכחנו שזה לא לתלות עליהם.
סופה לנדבר: איך זה לא?
סופה לנדבר: אם אני הגעתי ב- 30 בנובמבר ומתחיל לי רבעון חדש, ורופא אומר לי לבוא אליו בעוד שבועיים, אני לא משלמת לו?
סופה לנדבר: אני כן משלמת לו.
נועה פרסטר: אני אומרת שהמקרים האלה נבדקו אחד לאחד, מדובר בסיכום שלנו עם הכללית ועם כל הקופות, דיברו על 15% ומדובר על 7% מהאוכלוסיה שזה קורה להם ויש להם את התקרה.
נועה פרסטר: אמרנו שאם בגלל ה- 7% האלה ייעשה משהו שמבחינת עלות תועלת זה ייקח עכשיו עשר שנים לשנות את כל המחשוב בקופות, ויעלה מיליונים, זה חבל מפני שהתקרה תישאר אותה תקרה.
סופה לנדבר: אני לא קונה את זה שזה יעלה מיליונים, לא קונה את זה ואת יודעת שאם מישהו מפסיד שקל אחד אני אעמוד כמחוקקת לצד של האזרח ולא לצד של הקופות, עם כל הכבוד.
סופה לנדבר: את יודעת להגיד שאי אפשר, זה לא מקובל עלי.
יניב רומם: סליחה, ה- 120 מיליון שקל שאמרת, זה סך ההשתתפויות בקופת חולים כללית?
נועה פרסטר: רק בכללית, באחרות זה משהו אחר, אצלנו זה 120.
יניב רומם: לשנה?
נועה פרסטר: לשנה, מתוך תקציב של 12 מיליארד.
סופה לנדבר: טוב, מה קורה לנו בקופת חולים מאוחדת?
עוזי סמני: אנחנו נותנים פטור מתשלום האגרות למבוטחים שלמשל מקבלים אבטחת הכנסה מביטוח לאומי, וכאלה שמקבלים קצבת נכות מהביטוח הלאומי, וגם ילדים מתחת לגיל 18 שמשלמים עבורם גמלת ניידות.
עוזי סמני: אנחנו נותנים חצי מהתקרה הרבעונית למבוטחים מעל גיל 65 ובסך הכול אנחנו גובים אגרת ביקור רופא ממבוטחים שפונים לרופאים מקצועיים, אנחנו לא מכניסים בתוך העניין הזה את רופא הנשים, מבחינתנו רפואת נשים נחשבת רפואה ראשונית.
סופה לנדבר: וילדים?
עוזי סמני: ילדים, משפחה ונשים, מבחינתנו זה רפואה ראשונית.
סופה לנדבר: זה מה שהחוק מגדיר?
עוזי סמני: לא, לפי החוק אנחנו לא חייבים רופא נשים.
עוזי סמני: בשנת 2005 היו בקופה קרוב ל- 2.5 מיליון ביקורים אצל רופאים מקצועיים, מתוכם היו כמיליון ביקורים שנגבו בגללם אגרות, זאת אומרת בממוצע בנאדם הולך על אגרה לשניים וחצי ביקורים ברבעון.
עוזי סמני: וזה אותו יחס נמצא בחודשים שחישבתי מינואר עד אוקטובר 2006, היו מיליון ו-950 אלף ביקורים ונגבו 803 אלף אגרות, וזה שוב לא כולל רופא נשים.
עוזי סמני: אני מסכים שיש כמה מקרי קצה, שאדם ילך לרופא, כפי שהצגת בדוגמה שלך, שני ביקורים בהפרש של שבוע וישלם שתי אגרות, אבל זה באמת מקרה קצה ולא מאפיין את הכל.
עוזי סמני: תמיד אפשר לשלוף שניים כאלה, ומבחינתי אם יהיה מקרה כזה ויגיע אליי ויבקש להתחשב בו, אני מוכן לבדוק את הדברים, ואני מוכן לתקן פרטנית לגבי אותו אדם.
סופה לנדבר: איך אתה יכול לשנות את זה פרטנית?
עוזי סמני: אם בנאדם יפנה אליי ויגיד לי תשמע, אני הייתי בסך הכול בחצי שנה האחרונה או בשנה האחרונה פעמיים אצל אורטופד, פעם הייתי בשלושים לספטמבר ובפעם השנייה הייתי בחמישי באוקטובר, אז אני אחזיר לו את ה- 18 שקלים, אני אפטור לו את הבעיה פרטנית.
עוזי סמני: פה מערכת המחשוב שלנו, כמו שהציגה הנציגה של הכללית, בנויה לעשות את כל החישובים האלה קלנדארית, רבעונית קלנדארית וכמו שאמרתי קודם אנחנו גובים ואנחנו מתחשבנים לא רק על האגרות של ביקור רופא מקצועי אלא גם אגרות מכונים, כל סוגי המכונים ומחשבים את זה לתוך אוכלוסייה של משפחה ותקרה, אז כל הדברים האלה יתחילו להתחשבן מתאריך שאותו בן משפחה יבקר פעם ראשונה אצל רופא או פעם ראשונה ילך לעשות צילום רנטגן ומאותה פעם ראשונה נספור שלושה חודשים, אני לא בטוח שאנשים יבינו יותר נכון את ההיגיון הזה ויהיו יותר מרוצים, יהיו הרבה יותר תלונות.
עוזי סמני: למשל, יש נושא של טיפולים בים המלח שמדובר שם על שלושים טיפולים בשנה, אז אנחנו סופרים את זה באמת מטיפול עד טיפול, אז הרבה פעמים אנשים לא מבינים את העניין הזה שאנחנו גובים, מחשבים את ימי הטיפול האלה 365 ימים אחורה, הם אומרים, יש שנה ויש שנה, אז אני לא בטוח שמבחינת תלונות וטענות של אנשים או הרגשה של שאנשים יבינו את השיטה ההיא בצורה יותר קלה.
עוזי סמני: אנחנו גם שולחים לאנשים כל שלושה חודשים דו"ח על החשבונות שלהם, זאת אומרת כמה שילמו על תרופות, כמה שילמו על ביטוחים משלימים למי שיש ביטוח משלים.
סופה לנדבר: אתם גם שולחים?
נועה פרסטר: אנחנו עכשיו סיימנו לפתח מערכת חדשה, שעלתה כבר לאוויר בפיילוט במחוז אחד וגם מי שיצטרף להוראת קבע אנחנו נשלח לו באופן אוטומטי, מערכת יפהפייה חדשה, לקח לנו הרבה שנים.
עוזי סמני: אנחנו שולחים לכל משפחה, לכל ראש משפחה את כל הפירוט של הגבייה והתשלומים של אותה משפחה לכל רבעון, אז זה גם כן מתוארך מהראשון בינואר עד 31 במרץ.
רז הילמן: למה לא תוכל לעשות את זה אם תשתנה השיטה?
עוזי סמני: אני יכול לעשות הכול.
רז הילמן: לשלוח לי כרבעון באותה שיטה?
עוזי סמני: ממתי הוא משלם לי על הביטוח?
רז הילמן: לא, לפי אותו רבעון, לא משתנה אותם דברים.
עוזי סמני: איזה רבעון?
רז הילמן: אתה לא יודע מה הוא שילם בין הראשון בינואר ל- 29?
סופה לנדבר: אתה אמרת דבר נכון, אם רוצים אין זו אגדה.
סופה לנדבר: אתה יכול הכול.
נועה פרסטר: אבל לא בטוח שזה עוזר לאנשים.
סופה לנדבר: זה כן עוזר לאנשים.
נועה פרסטר: לא בטוח.
סופה לנדבר: אם זה יהיה 7% זה עוזר.
עוזי סמני: אני אומר עוד פעם, אפשר הכול, אבל אני אומר היום, אנחנו שולחים לאנשים דוחות מסודרים מה הם שילמו, האנשים משלמים על ביטוחים משלימים לפי רבעונים לפי חודשים שמתחילים בראשון לאותו חודש.
עוזי סמני: חישוב של גבייה על תרופות ומי שמקבל אגרה, תקרת מחלות כרוניות, זה גם מחושב לפי חודש שהוא קלנדארי, שמתחיל בראשון לחודש, לא ביום שהבנאדם בא עם המרשם לבית המרקחת.
עוזי סמני: אז כל השיטה הזאת נצטרך לשלוח לו חשבון אחד כזה וחשבון אחד כזה.
עוזי סמני: לכן אני אומר, השיטה הזאת קיימת, אני יודע ששינוי שלה כרוך מבחינת מערכת מחשוב כרוך בהשקעה גדולה.
עוזי סמני: אני אומר עוד פעם, אני מוכן, אם מישהו מרגיש שהוא נפגע והוא היה אצל רופא פעמיים בשנה והוא שילם שתי אגרות בגלל שזה יצא, אני אחזיר לו את הכסף, אין שום בעיה.
סופה לנדבר: איך הוא יתחשבן איתך?
עוזי סמני: מה זאת אומרת איך הוא יתחשבן?
עוזי סמני: יש לא מעט אנשים שפונים לסניף, פונים זה דברים שאנחנו עושים אותם לעיתים תכופות---
סופה לנדבר: לא נראה לי הגיוני, קודם כל עושים גביה ואחר כך מחזירים, זה משהו---