GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוזליה פינקנזון הוארד: הייתה ועדה מקומית בארבע עשרה ליולי, יומיים לפני זה אנחנו קיבלנו דו"ח של יועץ תנועה מחברת מתן, הבדיקות נעשו באוקטובר 2002, חודש אחרי שחברת נתיבי איילון קיבלה אישור ממשלה לסלול מספר יעדים, ביניהם כביש הלר.
רוזליה פינקנזון הוארד: למי נעשה הדו"ח הזה, רק לנתיבי איילון.
רוזליה פינקנזון הוארד: יש להם מחלקה חשבונאות, שם חייבת להיות קבלה וחשבונית על עבודה שחברת מתן עשתה לנתיבי איילון.
רוזליה פינקנזון הוארד: מעולם חולדאי לא נתן לנו שום אפשרות לקבל יועץ תנועה נייטרלי.
רוזליה פינקנזון הוארד: ואני רואה בכך יחס מזלזל קיצוני לתושבי יפו, כי הם תושבי יפו.
רוזליה פינקנזון הוארד: דה פקטו קובע את היחס של עיריית תל אביב כלפינו.
רוזליה פינקנזון הוארד: זאת אפליה מאוד קשה.
רוזליה פינקנזון הוארד: היא לא היתה קורית בצפון תל אביב.
סטלה אבידן: החברה להגנת הטבע הביאה מצגת אם אפשר להציג אותה ואחר כך אני אציג בשם הפורום, הקואליציה, את הדברים.
יוסי פרחי: אם יורשה לי רשות דיבור רק לסדר, אנחנו הבאנו מצגת שמראה את כל השתלשלות תהליך התכנון.
יוסי פרחי: זאת מצגת שהיא הבסיס לכל העניין.
יוסי פרחי: אני חושב שליעילות הדיון כדאי שנבין מה בעצם נעשה,
סטלה אבידן: גם אנחנו הבאנו את אותו הדבר.
יוסי פרחי: אבל עם כל הכבוד, מי שהיה מעורב בתהליך הזה כמה שנים, שמי יוסי פרחי, אדריכל, ואני חושב שזה פשוט ייעל את הדיון, זו הסיבה היחידה.
יוסי פרחי: אני רוצה ברשותכם להציג את המצגת ויש לי גם לארבע נקודות שהועלו פה שלא קיבלו את ביטויין במצגת אני מבקש גם כן רשות לומר.
יוסי פרחי: הפרוייקט נקרא פרוייקט הלר, הוא חלק מפרוייקט של הלר, זה ציר תנועה, רחוב עירוני, שמחבר בין שדרות ירושלים בקטע הזה, האזור הזה זה פחות או יותר התחלת יפו ד', ובין רציף הרברט סמואל פחות או יותר, זה יוצא אזור התעשייה של בטשיה.
יוסי פרחי: הרחוב הזה הוא רחוב עירוני שהוא מבוסס על בסיס רחוב שלבים הקיים, וקטע של רחוב הלר, מייד אני אפרט מהו.
יוסי פרחי: הרחוב, אם אתם רואים, זה צילום אויר של תל אביב, הנה נמל יפו, הקטע הזה, שדרות ירושלים, הקטע הזה רחוב שלבים והקטע הקטן הזה זה רחוב הלר שהוא נשוא הדיון הזה שעליו אנחנו מדברים כרגע.
יוסי פרחי: ביחד כל המכלול הזה הוא בעצם רחוב עירוני שהמטרה העיקרית שלו היא להקל על העומס האדיר שמתקיים בשדרות ירושלים היום, ושיילך ויהיה חזק ועתיד, מכיוון שרחוב שדרות ירושלים מתוכנן לרכבת הקלה, שנמצאת כרגע בתהליכי מכרז.
יוסי פרחי: זאת אומרת צפוי להניח שבזמן הקרוב חלק משני נתיבי הנסיעה בשדרות ירושלים ייתפסו, רכב פרטי לא יוכל לנסוע בהם ובמקומם תיסע שם מערכת תחבורה עתירת נוסעים, הרכבת הקלה, שהיא הפתרון הנראה בעין לתנועה במטרופולין תל אביב.
יוסי פרחי: בהזדמנות זו אתייחס להערה של הגברת שלא נשמעו הערותיהם של סוחרי שדרות ירושלים.
יוסי פרחי: נהפוך הוא.
יוסי פרחי: במקרה לגמרי המשרד שלי תכנן עבור חברת נטע פרק שלם של שיתוף הציבור בשדרות ירושלים.
יוסי פרחי: התכניות של הרכבת הקלה שונו לבקשת תושבי שדרות ירושלים.
יוסי פרחי: במקום ששני נתיבי הנסיעה יהיו בצד אחד של הרחוב ביקשו הסוחרים שנחלק את זה משני צידי הרחוב.
יוסי פרחי: המשרד שלנו תכנן לחברת נטע שינוי בתוואי הרכבת הקלה לשני צדדים לבקשת התושבים, אני מציין את זה לאור הבקשה שלך שאני אתייחס לנקודות שהועלו.
יוסי פרחי: אני חוזר לעניין המקורי הוא רחוב הלר.
יוסי פרחי: אז כמו שאמרתי רחוב הלר זאת חוליה שאם היא לא מתקיימת כל הנושא התנועתי שבא לאפשר את פרוייקט הרכבת הקלה לא יכול להתקיים.
יוסי פרחי: ולכן חשיבותו של הפרוייקט הזה, מכיוון שהרכבת הקלה נמצאת בתהליכי מכרז, לכן גם מימד הזמן קובע, מכיוון שאם לא תהיה האלטרנטיבה הזאת הרכבת הקלה, מדינת ישראל מחוייבת בהרבה מאוד כסף במכרז הזה לזכיין ואנחנו יכולים להיות בקושי מאוד גדול.
יוסי פרחי: הקו האדום הזה מראה את תוואי הרכבת הקלה כפי שהוא נוסע מפתח תקוה ועד בת ים ועובר דרך שדרות ירושלים.
יוסי פרחי: פרוייקט הלר שלבים מחולק לקטעים, יש לו את הקטע הצפוני, שזה באזור ממשיה, יש לו את הקטע בין רחוב אילת לרחוב בן צבי, יש לו עוד קטע בין רחוב בן צבי לרחוב וולפסון ויש את הקטע האחרון של רחוב הלר שעליו אנחנו נתמקד כרגע, רואים את זה פה בצילום אויר, זה קטע שמחבר בין מחלף וולפסון הקיים ועד שדרות ירושלים הקיים.
יוסי פרחי: גם בנקודה הזאת אני רוצה להתייחס לדברים שהועלו.
יוסי פרחי: עיריית תל אביב וחברת נתיבי איילון מאוד מאוד התחשבו בתושבי יפו ד', ובתקופה שאני כיהנתי כמתכנן מחוז תל אביב שינתה את תכניות המחלף מגשר על קרקעי לגשר תת קרקעי, כדי ללכת לקראת תושבי יפו ד' במאות מליונים של השקעה נוספת מעבר לתכנית המאושרת.
יוסי פרחי: וזה היה בברכתה של עיריית תל אביב ובאישור המחוז.
יוסי פרחי: ולכן זו עוד דוגמא איך הלכו והולכים בכל הפרוייקטים התחבורתיים לטובת התושבים.
יוסי פרחי: רחוב הלר מקטע ה', אני אפרט במה מדובר.
יוסי פרחי: הנה צילום אוויר מקורב של האזור.
יוסי פרחי: אלה הבתים של שכונת יפו ד' צפון, ששוב פעם, אני מבקש סליחה על האי צניעות שלי, אבל אני במשך חמש עשרה שנה עסקתי בתכנון שכונת יפו ד' במסגרת פרוייקט שיקום השכונות.
יוסי פרחי: כל הרחבות דיור שנעשו בשכונה הזאת תוכננו במשרדי, אני מכיר שם כל בניין וכל שביל וכל רחוב, ויכולים הדיירים בהזדמנות זאת גם לספר עד כמה נווה תמר ועד כמה אודיטוריום אניס ועד כמה הרחבות הדיור שבוצעו בשכונה עזרו ומבטאים את הסיוע של עיריית תל אביב לשכונה.
יוסי פרחי: רחוב הלר זה הקטע שמחבר בין שדרות ירושלים כאן לטבעת של מחלף וולפסון שנמצאת כאן.
יוסי פרחי: זה האזור.
יוסי פרחי: באזור הזה יש לנו את מגרשי הטניס בצפון, יש לנו את מתחם הדרכת נהיגה בקטע הזה ויש את רחוב אד קוטש, שאתם רואים אותו כאן, הרחוב הצר הזה, שהוא מתפקד היום ומחבר את התנועה מכאן לכאן, כאשר הרוחב שלו והמימדים שלו אינם עונים על הדרישות התחבורתיות לציר הזה שעליו אנחנו מדברים.
יוסי פרחי: לגבי הקטע הזה המצב הוא כדלקמן.
יוסי פרחי: אתם רואים, זו תכנית סטטוטורית מאושרת, מה שנקרא תכנית בניין עיר.
יוסי פרחי: תכנית בניין עיר קבעה את הקטע הזה כדרך, צבע חום בשפת תכנית בניין ערים זה דרך, צבע צהוב זה מגורים וצבע ירוק זה פארק ופנאי ונופש.
יוסי פרחי: האזור הזה נקבע כדרך עוד בשנת 1960 בתכנית 432.
יוסי פרחי: אלא מה, מסיבות שונות, וביניהן הסיבה העיקרית שכל האזור הזה נדרש לפינויים, כי פה היה בעבר כפר ערבי, שלקח הרבה מאוד שנים עד שפינו אותו וכל עוד שלא פינו מפה את התושבים לא ניתן היה לסלול את הכביש, ולכן הסלילה של הכביש התעכבה.
יוסי פרחי: מכיוון שהקרקע במקום היתה חשופה והכביש לא היה סלול אז עיריית תל אביב, כמנהגה בהרבה מקומות בעיר ולא רק במקום הזה, נוטעת בינתיים נטיעות כדי לשמור על השטח ולהשתמש בו עד אשר הוא יפותח על פי ייעודו המקורי.
יוסי פרחי: בכל מקרה הקטע הזה הוא תכנית מאושרת משנת 1960, שגם אושררה בתכניות רבות אחרות שבאו אחריה ועשו כל מיני שינויים, אבל מעולם לא שונתה הדרך הזאת כייעוד מאושר בתכנית סטטוטורית קיימת.
יוסי פרחי: אני שמתי את ייעודי הקרקע,
נאדיה חילו: יש לי רק שאלת ביניים, אני לא מהתחום הזה, תכניות בניין עיר סטטוטוריות מאושרות ועיריית תל אביב בדרך כלל לא משנה אותם, כלומר לא משנה מאיזו שנה, האם יש איזה נוהג שכן מדי פעם משנים תכניות מאושרות, ולא משנה אם זה מ-1960,
יוסי פרחי: כל תכנית בניין ערים ניתן לשנות.
יוסי פרחי: השינוי של תכנית בניין זו לא החלטה של עיריית תל אביב, זו החלטה של הוועדה המחוזית, עם כל מרכיביה, איכות הסביבה, משרד התחבורה וכו'.
יוסי פרחי: אבל כל התכנית הזאת מעולם לא שונתה.
יוסי פרחי: זאת אומרת שכל התכניות הנוספות שבאו, כולל התכנית להקמת הבניינים האלה, שהם הבניינים של רחוב רובינשטיין, רחוב רובינשטיין זה הרחוב המקביל מדרום, כל הבניינים האלה תוכננו ואושרו כאשר הכביש הזה כבר היה מאושר.
יוסי פרחי: הנה הפארק, מה שתבקשי מוכן במצגת על אף ההתראה הקצרה שלנו.
יוסי פרחי: הנה הפארק שנעשה, הנה העצים שניטעו והנה השביל.
יוסי פרחי: אלה הם הגדרות של הבניינים.
יוסי פרחי: אלה תמונות שנלקחו בפארק הקיים, זה החלק שקרוב אל בנייני המגורים, לכן רואים את הגדר, והנה החלקים האחרים של הפארק, כאשר העצים ניטעו קרוב ככל האפשר לבתי המגורים, והחלק האחר, עד לגדרות של מגרשי הטניס הם אזורים יחסית חשופים.
יוסי פרחי: אם אני חוזר רגע לצילום האוויר,
סופה לנדבר: מתי עיריית תל אביב השקיעה שם שלושה מליון ₪?
יוסי פרחי: העצים ניטעו, אני אראה צילומי אוויר כל תקופה ואנחנו נראה את המצב של השטח בכל אחת ואחת מהתקופות.
יוסי פרחי: אז הנה הפארק כפי שהוא קיים היום, ממשיכים הלאה, ביקשתם רקע היסטורי אני נותן רקע היסטורי.
יוסי פרחי: הנה צילום אוויר משנת 49', שכונת יפו ד' עדיין לא קיימת, רחוב אד קוטש קיים, הכפר הערבי רואים אותו כאן, נתיבי איילון והמחלף עדיין לא קיים.
יוסי פרחי: גבירתי יושבת הראש, אנחנו מאשרים שעיריית תל אביב השקיעה כסף בנטיעת עצים.
יוסי פרחי: אני טרחתי ואמרתי שזה מנהג של עיריית תל אביב, כי אם קרקע לא מטופלת לצערנו הרב יש תפיסות קרקע, ובייחוד באיזור שהוא לא רחוק מפרדס אבו-סיין.
סופה לנדבר: בעיריית תל אביב יש עודפים של כספים, שלושה מליון להשקיע כדי להרוס אחרי כמה שנים?
יוסי פרחי: מי אמר שזה שלושה מליון, זה הדיירים אמרו.
יוסי פרחי: אני מאוד מבקש, לגבי הנטיעה של העצים, עד כמה שידיעתי מגעת ככה נוהגת עיריית תל אביב לשמור את הקרקע, כי גם לשים שומרים עולה כסף.
יוסי פרחי: מה הסכום, נמצאת פה נחמה נציגת עיריית תל אביב, אולי היא תדע להגיד את זה.
יוסי פרחי: אני מבקש רשות להמשיך הלאה.
יוסי פרחי: הנה צילום נוסף משנת 78', פה אנחנו רואים את הבניינים הקיימים, אנחנו רואים שמגרשי הטניס עדיין לא קיימים.
יוסי פרחי: הנה אנחנו רואים צילום משנת 86', כאן אנחנו רואים התחילו הנטיעות של העצים, רואים שהעצים עדיין צעירים על פי המרווחים שביניהם.
יוסי פרחי: זאת אומרת מתי שהוא, 84', 85', זה פחות או יותר הזמן שעיריית תל אביב התחילה לטעת את העצים.
יוסי פרחי: המבנים של הכפר עדיין לא פונו לחלוטין, רואים פה עדיין כמה מבנים, ולכן הכביש הזה עדיין לא נסלל.
יוסי פרחי: חברת נתיבי איילון קיבלה תפקיד ממשרד התחבורה לבצע את כל פרוייקט הלר שלבים על מנת לאפשר את הרכבת הקלה, והפרוייקט התחיל לקבל תאוצה בערך בשנת 2002.
יוסי פרחי: ואז בהתחשב בתכנית הסטטוטורית המאושרת ובהתחשב במצב השטח נבחנו על ידינו שלוש חלופות תכנון.
יוסי פרחי: ואני רוצה להציג אותן.
יוסי פרחי: חלופה אחת זה על פי התכנית המאושרת, קראנו לה חלופת הלר.
יוסי פרחי: שכל הרחוב הזה יתן שרות לנסיעה גם ממזרח למערב וגם ממערב למזרח.
יוסי פרחי: חלופה שנייה היא החלופה המפוצלת, דהיינו שדרך אחת ממערב למזרח תהיה ברחוב הלר, וזה על מנת להתרחק ככל האפשר מהבניינים, והכיוון ממזרח למערב יהיה דרך רחוב אד קוטש.
יוסי פרחי: ועל ידי זה לפצל את התנועה.
יוסי פרחי: וחלופה שלישית להעביר את כל התנועה לרחוב אד קוטש.
יוסי פרחי: שלושת החלופות האלה נבדקו על ידינו בדיקה יסודית, שכללה גם מרכיבים של שיתוף ציבור, ואני אפרט.
סופה לנדבר: מה ביקשו הדיירים?
יוסי פרחי: הדיירים ביקשו את החלופה הזאת, זה מה שהדיירים ביקשו, שברחוב הלר שנמצא פה לא ייסלל רחוב.
יוסי פרחי: לכן החלופה שהדיירים ביקשו נבחנה על ידינו, על אף שזה בניגוד לתכנית הסטטוטורית המאושרת.
סופה לנדבר: ואתם שקלתם ומצאתם שברחוב קושט,
יוסי פרחי: אני תיכף אסביר מה מצאנו.
יוסי פרחי: אני כרגע מסביר מה בדקנו.
יוסי פרחי: בדקנו, אני מתנצל שאני ככה קצת מתלהב אבל זה פרי של עבודה של הרבה מאוד שנים, אז אני מתנצל שאני מדבר בטון גבוה מידי.
יוסי פרחי: שלושת החלופות האלה נבחנו על ידינו בדיקה מקצועית, ואני אראה אותה בקצרה, קשה להיכנס לכל העומק כי זה פרוייקט מורכב.
יוסי פרחי: הנה הפתרון של חלופת הלר.
יוסי פרחי: שכל הכביש על שני המסלולים שלו נמצאים כאן, כאשר אנחנו רואים שאנחנו מתכננים את הרחוב קרוב למגרשי הטניס, ואז נשאר לנו, אנחנו רואים את זה כאן, נשאר לנו כעשרים מטר רצועה ירוקה בין גדר הבית ובין המדרכה של הרחוב.
יוסי פרחי: זאת אומרת עשרים מטר מרחק בין גדר הבית לבין המדרכה של הרחוב.
יוסי פרחי: זה במקרה והרחוב ייסלל במלואו בתוואי הלר.
יוסי פרחי: הנה תכנית הפיתוח שמלווה את תכנית התנועה, שהיא מראה את הרצועה הירוקה של עשרים מטר, כולל העשרה של מתקני המשחק לילדים, כולל נגישות אל הבניינים, כולל האי תנועה באמצע, כולל עצים, כולל שביל אופניים וכולל את כל המרכיבים האלה.
יוסי פרחי: כל המרכיבים האלה זה חלק מהפרוייקט שהולך להתבצע.
יוסי פרחי: זאת אומרת חברת נתיבי איילון היא לא חברה שסוללת כבישים בלבד אלא היא עושה גם את הפיתוח משני צידי הרחוב, וזה בילד-אין בעבודה שהצוות הזה מבצע.
רוזליה פינקנזון הוארד: אני מבקשת להגיד, יש כאן חניה גדולה, בטניס, יש משחקים, באים אוטובוסים, יש הרבה מאוד מכוניות, שמים את הטניס לשפר איכות החיים של תושבי יפו ב-79', שמים אותו באי תנועה, וגם זהירות בדרכים.
סופה לנדבר: רוזה, תשמעי, אם את תמשיכי בצורה כזאת אני אצטרך לסגור את הישיבה ותמשיכו איפה שאתם רוצים.
רוזליה פינקנזון הוארד: הם מושכים זמן,
סופה לנדבר: תסביר לי איפה הם גרים, איפה הבניינים שלהם.
יוסי פרחי: זה הבניינים הצפוניים ביותר של שכונת יפו ד'.
יוסי פרחי: הרחוב הוא כאן, רואים פה את שני הכתמים האפורים.
יוסי פרחי: עשרים מטר,
סופה לנדבר: אתה היית רוצה להיות בבניינים האלה?
יוסי פרחי: אני אומר לך כן גבירתי.
סופה לנדבר: אז תראו לנו מה שאתם מבצעים, אני לא צריכה סיפור כל כך ארוך, תסבירו לי, אני לא הייתי שם, אבל אתם מושכים זמן בכוונה.
סופה לנדבר: אתם אתמול הגעתם לשם להרוס את זה, שהייתם צריכים לחכות עד שהוועדה תתקיים.
סופה לנדבר: אני לא מתרגזת, אבל תשמעו רבותיי, אנחנו לא אנשים נאיביים.
סופה לנדבר: אני חושבת שאתם עובדים עלינו עכשיו, כרגע.
סופה לנדבר: ובגלל זה אני מבקשת מכם להראות לי איפה יהיה כביש ומה אתם מבצעים.
יוסי פרחי: אנחנו מעבירים את זה בצורה מסודרת כדי שתבינו.
יוסי פרחי: זה שאין לך סבלנות זה חבל מאוד.
יוסי פרחי: זה עבודה של שנים, מנסים להעביר לך את זה בחצי שעה ואין לך סבלנות.
סופה לנדבר: רבותיי, יש לנו סבלנות ואנחנו לא רוצים לשמוע סיפורים.
סופה לנדבר: אני חושבת שכאשר עירייה משקיעה מליונים לפיתוח עירייה צריכה לדעת שאחרי כמה שנים היא תהרוס את זה?
סופה לנדבר: אני יש לי ספק גדול.
סופה לנדבר: זה כסף של ציבור, זה כסף של תושבים, ולא יכול להיות שלפני חמש שנים עירייה השקיעה, היום הורסים את זה.
סופה לנדבר: זה לא יתכן, זה לא יכול להיות, ואם אכן תושבי תל אביב ישמעו את זה אוי ואבוי לראש העיר ולעירייה.
סופה לנדבר: תראו לי עכשיו מה אתם עושים בקיצור.
סופה לנדבר: אנחנו לא עצרנו, אתם מדברים סחור סחור, אנחנו רוצים תכל'ס, פה ביקשו תושבים, פה החלטנו שהבקשה של התושבים לא מתקבלת אצלנו, אנחנו העברנו את זה לרחוב אחר.
סופה לנדבר: אני לעניות דעתי אני למדתי אתמול את הדברים ואני רוצה להגיד שיש תושבים טובים ויש אזרחים שלא צריכים לדאוג להם.
סופה לנדבר: ככה אני הבנתי מכל התכניות שהגישו לי.
סופה לנדבר: אז בבקשה, אנחנו רוצים ללמוד ואנחנו לומדים את הדברים, אבל אנחנו לא אנשים נאיביים.
יוסי פרחי: גבירתי היושבת ראש, אני נענה לבקשתך, דילגתי על כל תהליך התכנון, אני מגיע לתוצאה הסופית מה חברת נתיבי איילון מבצעת כרגע.
יוסי פרחי: אני רק מרשה לעצמי לומר שלנו נראה היה חשוב להבין את התהליך אבל אני מקבל את בקשתך והנה התכנית כפי שהולכת להתבצע כרגע.
יוסי פרחי: מה הולך להתבצע, החלופה שנבחרה היא חלופת הפשרה, בין הצרכים התכנוניים לבין הבקשות של התושבים.
יוסי פרחי: החלופה שנמצאת באד קוטש בלתי ישימה.
יוסי פרחי: אין לה תכנית בניין ערים, היא גורמת נזק לתושבי יפו ג' שנמצאים מעבר לפארק דוידוב, אני חוזר ואומר עוד פעם, החלופה שחברת נתיבי איילון בחרה לביצוע היא חלופה שהיא חלופת פשרה בין הצרכים התכנוניים לבין הבקשות של התושבים.
יוסי פרחי: הרחוב, כפי שאתם רואים, נסלל רק בכיוון אחד, והוא יהיה חד סיטרי בקטע הזה, ממערב למזרח, צמוד למגרשי הטניס, תיכף אני אגיד מידות כמה הוא מתרחק מהבניינים.
יוסי פרחי: הכיוון השני, ממזרח למערב, משתמש בתוואי הכביש הסלול, שזה רחוב אד קוטש הקיים.
יוסי פרחי: למרות שאת זה אנחנו לא יכולים כרגע לאשר, כי זו תכנית לא מאושרת.
יוסי פרחי: הרחוב הזה הוא רחוב לא חוקי, ובזה אני מודה ומתוודה, הוא לא נמצא בתכנית מאושרת.
סטלה אבידן: זה גניבת שצ"פ, שטח ציבורי פתוח, ואנחנו נתייחס לזה, זו בדיוק הנקודה העיקרית,
יוסי פרחי: אין לו תכנית סטטוטורית מאושרת.
יוסי פרחי: השטח הציבורי הפתוח בין הגדר של הבית ובין הרחוב רואים אותו כאן, אנחנו מדברים פה על עשרה דונם פארק ואנחנו מדברים על מרחק, סליחה, מעבר לזה, כל השטח הזה שתואר קודם כשטח חניה מתוכנן להיות פארק, בחלק השני, בצד השני של הרחוב, וגם החלק הזה מתוכנן להיות פארק.
יוסי פרחי: כל שלושת הפארקים האלה הם חלק בלתי נפרד מהסביבה העירונית הקיימת.
יוסי פרחי: זאת מערכת השבילים, אותה שדרה שראינו קודם בתמונה, תהיה שדרה מרוצפת לאורך הבניינים ותהיה גם שדרה מרוצפת שתיקח אותנו לאזור מגרשי הטניס ואל פארק דוידוב, כולל הסדר מעברי חציה וכולל שביל וכולל מעבר חציה במקום הזה.
סופה לנדבר: את פארק דוידוב אתם לא רוצים להרוס?
יוסי פרחי: חלילה.
יוסי פרחי: אנחנו לא רוצים.
יוסי פרחי: הרחבת אד קוטש, זאת אומרת הפתרון של להרחיב את אד קוטש משני הכיוונים, שהוא ישרת את התנועה לשני הכיוונים, הוא גם מתקרב ליפו א', ואני מצטער כי אמרתי קודם בטעות יפו ג', הוא מתקרב ליפו א' וחוץ מזה כדי להשיג את הרוחב אני צריך לפגוע בפארק הקיים והמפותח.
יוסי פרחי: דבר אחרון שאני רוצה להראות זה את הדבר הבא.
יוסי פרחי: הנה בנייני יפו ד', זה השביל שהולך לכיוון צפון, אנחנו רואים פה את הפארק, כל החלק הזה זה הפארק, שתיכף אני אדבר על הרוחב שלו המדוייק.
יוסי פרחי: החלק הזה זה נתיב הנסיעה ממערב למזרח, זה השביל שעובר ליד מגרשי הטניס.
יוסי פרחי: הנה אנחנו רואים כאן, זה הפארק.
יוסי פרחי: אנחנו מדברים על רוחב של פארק מהגדר עד קצה הפארק, עד הרחוב, רוחב של ארבעים מטר או שלושים ותשע פסיק משהו מטר, פלוס הקו בניין.
יוסי פרחי: אני מאחל, גבירתי היושבת ראש, אני מאחל לכל תושב תל אביב שהמרחק בין גדר הבית שלו ובין הרחוב יהיה ארבעים מטר.
יוסי פרחי: זו דוגמא של מתקני המשחק שנכללים בתוך התכניות של פיתוח אותו פארק קיים.
יוסי פרחי: והנה התכנית בניין ערים.
סופה לנדבר: תסביר לי בבקשה למה אתם לא שקלתם להגיע לפשרה עם התושבים כאשר בעצם הם הציגו,
יוסי פרחי: זאת הפשרה גבירתי, אני אסביר.
יוסי פרחי: בדצמבר 2004 נפגשנו עם התושבים ועם יושב ראש ועד השכונה והצגנו בפניו את התכניות.
קריאה: אני רוצה למחות פה, ועד השכונה מנותק מהמאבק בשכונה.
רוזליה פינקנזון הוארד: אני הלכתי פעם אחת בין כל הבתים, לא כולם היו בבית.
רוזליה פינקנזון הוארד: חתמו מאה אחוז של התושבים, שבעים ושניים אחוז של האוכלוסיה.
רוזליה פינקנזון הוארד: אני בגילי לא יכולתי ללכת ארבע קומות עשר פעמים.
יוסי פרחי: אמרתי שקיימנו סדרה של פגישות עם ועד השכונה.
יוסי פרחי: אנחנו לא יכולים, כל פעם ועד השכונה מתחלף, כן בא, לא בא, אבל קיימנו מתוך רצון טוב.
יוסי פרחי: התושבים, כולל התושבים הנוכחים בחדר הזה, זומנו לשני דיונים בוועדה המקומית.
יוסי פרחי: יש לנו כאן את הפרוטוקול של הישיבה, כולל השמות שהוזכרו, של ארנון גלעדי שהיה יושב ראש הוועדה המקומית ושל אחרים.
יוסי פרחי: פעם זה היה בוועדת המשנה ופעם זה היה במליאת מועצת העיר.
יוסי פרחי: העירייה שמעה את התושבים וקיבלה את ההחלטה ונתנה את האישור לסלול את הכביש.
יוסי פרחי: עוד משפט אחד ובזה אני מסיים, לגבי העצים והבזבוז כסף של עיריית תל אביב.
יוסי פרחי: גבירתי, אני רוצה לתקן אותך, זה לא בזבוז, זה חסכון כסף.
יוסי פרחי: כי אם מישהו תופס את הקרקע, כפי שקורה בכפר שלם, כפי שקורה בדרום תל אביב בהרבה מאוד מקומות עולה לציבור הרבה יותר כסף לפנות אותו מאשר לשתול כמה עצים ולשים כמה מתקני משחק לילדים.
יוסי פרחי: בסופו של יום הגינה הזאת תוחזר והיא תהיה יותר מפוארת ממה שהיא היתה.
יוסי פרחי: אני מודה לך.
רוזליה פינקנזון הוארד: המלצת היועץ היא לסלול את רחוב הלר בנוסף לרחוב אד קוטש ולשקול הפעלתו בעתיד במתכונת דו-סיטרית.
סופה לנדבר: רוזה, אני בכל הסבלנות פונה אליך עוד פעם הערת ביניים אני אסגור את הישיבה.
סטלה אבידן: אתה יודע מה ההבדל, שאנחנו פה בהתנדבות ואתם בשכר.
סטלה אבידן: זה ההבדל העיקרי קודם כל.
סטלה אבידן: אתם בעלי המשאבים.
אריק טפיירו: אני רוצה להעלות כמה נקודות שיוסי הציג אותן.
אריק טפיירו: ההתייחסות היא באמת לפרוייקט השלבים והלר, וזה נכון, אבל לכרוך את הפרוייקט של הלר כחלק ממערכת שלבים המפוארת, שגם לה יש התייחסות אחרת של החברה להגנת הטבע, ביחד עם פרוייקט הרכבת הקלה, אני חושב שזה קצת יומרני.
אריק טפיירו: ויוסי יודע, אני גם עבדתי לפני שעבדתי בחברה להגנת הטבע עבדתי בפרוייקט הרכבת הקלה.
אריק טפיירו: הרכבת הקלה, באופן לא רשמי, יאמרו גם לכם, כמו שהם אומרים לאנשים אחרים, הם מאוד אדישים לנושא של הלר.
אריק טפיירו: מבחינתם זה לא משנה אם יש את הלר או יש את אד קוטש או אין לא את הלר ולא את אד קוטש.
אריק טפיירו: מדובר בפרוייקט של מערכת להסעת המונים, וזה פרוייקט נפרד של רכב פרטי וזה עומד בסתירה גמורה להחלטות קודמות של ממשלה שהתקבלו לעידוד וקידום שימוש בתחבורה ציבורית על חשבון הרכב הפרטי.
אריק טפיירו: ובמקרה הזה יוצרים מערכת שמתחרה באופן מובהק במערכת של הסעת המונים ומתן העדפה לרכב פרטי.
אריק טפיירו: זה גם כספי ציבור, זה גם פגיעה סביבתית, ויש לזה השלכות תחבורתיות אחרות על כל המערכת.
אריק טפיירו: דבר נוסף, במסגרת המטרות שהם הציגו או הכבישים בתכנון הם דיברו על צרכים תנועתיים ועל צרכים אורבניים.
אריק טפיירו: מה עם הצרכים של האוכלוסייה שגרה שם, זו אוכלוסייה קשה, הם הציגו כרגע תכניות של רצועה של שלושים או ארבעים מטר.
אריק טפיירו: כמה רוחב הרצועה בתב"ע, שזה מה שקובע.
אריק טפיירו: זה שאתם סוללים עכשיו בצורה שהיא הרבה יותר מצומצמת או מתוכננת הרבה יותר מצומצמת זה לא מה שבסופו של דבר אולי יקרה.
אריק טפיירו: אם אני אומר דברים שהם לא מדוייקים תוכל לסתור אותי אחר כך.
אריק טפיירו: אם יש תב"ע מאושרת שמגדירה את רוחב הרצועה, והתכניות שאתם מציינים כרגע היא שונה אז זה אומר שהתב"ע היא זו שקובעת.
אריק טפיירו: היא מצומצמת.
אריק טפיירו: ואחר כך אתם יכולים באופן נרחב להמשיך.
אריק טפיירו: לגבי רחוב אד קוטש, זה נכון, התכנית היא לא מאושרת, הבנייה של הכביש או הסלילה של הכביש הוא הולך ומתוחזק גם במשך השנים.
אריק טפיירו: זה גם כספי ציבור.
אריק טפיירו: למה במשך השנים העירייה, או נתיבי איילון כמי שנושאת את הדגל לפיתוח ולקידום כבישים במרחב מטרופולין תל אביב לא מקדמת תכנית לאד קוטש, שתבוא על חשבון רחוב הלר ותפתור את כל המחלוקת הזאת.
אריק טפיירו: וגם אם זה היה, ואד קוטש, לצורך העניין, למרות שיש מחלוקות תחבורתיות אם הוא יכול לתפקד או לא יכול לתפקד, אפשר לעשות גם את הלר, אם זה ב-CUT AND COVER, אם זה בשיקוע, אם פתרונות תחבורתיים אחרים שהיו יכולים לפתור את כל המחלוקת.
אריק טפיירו: אם היה פה ניסיון של שיתוף ציבור, הוא לא היה, אני אומר את זה חד וחלק שהוא לא היה, אני מבקש מחברי הוועדה לבוא לשטח כדי להתרשם.
שירילי גלעד: אני רוצה לתת כמה דגשים שהיו חסרים במצגת של הנושא.
שירילי גלעד: הדבר הראשון קודם כל זאת תמונה קצת יותר שמשקפת את מה שהיה בגינת הלר.
שירילי גלעד: בנושא הגינה והגינות הזמניות אני חייבת להגיד מלה.
שירילי גלעד: בדרך כלל עיריית תל אביב כשהיא נוטעת גינות זמניות היא נוטעת חורשות עצים ללא מתקנים ומציבה שלט של גינה זמנית.
שירילי גלעד: בניגוד לכך גינת הלר לפני כשלוש שנים היה מסע פרסום מאוד גדול של העירייה על גינות שפותחו לטובת הציבור.
שירילי גלעד: גינת הלר הופיעה ברשימת הגינות שפותחו לטובת הציבור באותם פרסומים של העירייה, וכשהתחיל המאבק גם נעשתה פנייה לעיריית תל אביב על מצג שווא בעניין הזה.
שירילי גלעד: זה ככה לסבר את האוזן.
שירילי גלעד: אני רוצה לתת קצת דגשים על החשיבות של הגינה, כי כל הזמן דיברו כאן על היבטים תחבורתיים.
שירילי גלעד: היבטים תחבורתיים הם חלק ממכלול ההיבטים שקיימים בזמן שאנחנו שוקלים שיקולים תכנוניים, ואחד ההיבטים החשובים פה על החשיבות של השטחים הפתוחים לטובת תושבי יפו ותושבי תל אביב בלבד נעדר מהדיון הזה.
שירילי גלעד: אם ניתן קצת תמונת רקע, אני לא יודעת כמה כולם מכירים, אני זוכרת שהגברת חברת הכנסת נאדיה חילו הופיעה בכנס של פורום דרום העיר ויפו וגם ביקרה במקום.
שירילי גלעד: אנחנו מדברים על שכונה שמאופיינת במצב סוציו-כלכלי מאוד נמוך.
שירילי גלעד: ונעשו מחקרים רבים, וגם המשרד לאיכות הסביבה מודע לזה על החשיבות, על אחת כמה וכמה, מעבר להיבטים החשובים של שטחים פתוחים, על הנושא של השטח ירוק בתוך העיר והחשיבות של הצפיפות, גם על ההיבטים החברתיים של אותם שטחים, של השימוש שלהם.
שירילי גלעד: כי מדובר באוכלוסיות שאין להן מקום אחר ללכת אליו.
שירילי גלעד: גם מדובר הרבה פעמים, גם בשכונה הזאת, על אוכלוסיה שהיא שומרת שבת, זאת אומרת גם מרחק של שטחים ציבוריים זה נושא שמאוד מאוד קריטי בעניין הזה.
שירילי גלעד: אנחנו עוד מעט נראה סרטון, זו גינה ששימשה ציבור רחב מאוד, החל מקשישים, שאין להם מקום אחר ללכת אליו, וילדים.
שירילי גלעד: רובם באמת עולים חדשים.
שירילי גלעד: יתר על כן, תמונת המצב שראינו פה בתמונת תצ"א רחבה, אכן ראינו כבישים שמשורטטים מאוד מאוד יפה אבל הכבישים האלו הם כבישים שמקיפים את הבתים של שכונת יפו ד', אז אני חייבת להגיד שכמו שאתם ראיתם התכנון הופך להיות שאותם בתים הופכים להיות אי תנועה של כבישים.
שירילי גלעד: אם נתייחס גם לתכניות ההיסטוריות של יפו, וזה ככה עשינו בדיקה מאוד מקיפה לגבי יפו, אפשר לראות שבמשך השנים יפו כולה סבלה מקיפוח של תכניות.
שירילי גלעד: בניגוד לתכניות אחרות של צפון העיר, שבהן נעשה ויסות בין הפיתוח של הכבישים לבין השטחים הירוקים ביפו היא סבלה מהעדר תכנון, ואם כבר היה תכנון הוא היה לצורך העברה של כבישים.
שירילי גלעד: יפו בכללה, כי עובדה היא שאתם בעצמכם מציינים שהתב"ע הקיימת פה היא מ-1960.
שירילי גלעד: אין ספק שהמצב בשטח השתנה מ-1960, הרבה מאוד דברים נעשו, המצב הוא כבר לא רלוונטי ואנחנו תיכף נראה את זה.
שירילי גלעד: לגבי הדבר הנוסף, קיימות מכסות של שטחים פתוחים, ההמלצה עומדת היום, ההנחיות שנקבעו בהחלטת ממשלה עומדים על שבעה מטר מרובע לנפש.
שירילי גלעד: אנחנו מדברים על זה שכבר היום אנחנו לא עומדים במכסות בשכונת יפו ד' ובלי פרק הלר, שהוא העלה את המכסה לבסביבות שלושה מטר מרובע לנפש אנחנו יורדים לפחות לאחד נקודה שמונים ושש.
שירילי גלעד: המספר הוא לא מעוות, אני אגיד למה, אני אשמח להתייחס לזה, הנתון הזה נעשה על סמך סקר שטח.
שירילי גלעד: לא על סמך סקר של תכניות מאושרות, יש לנו גם את המספר הזה.
שירילי גלעד: על פי המספר הזה דרך אגב היום יפו עומדת, על פי נתוני עיריית תל אביב, יש לנו מפה שנעשתה בשיתוף עם עיריית תל אביב, כללנו את פארק דוידוב במפה הזאת, אנחנו עומדים כיום במצב גבולי, אין ספק שהורדה של הלר מביאה אותנו למצב הרבה פחות טוב.
סופה לנדבר: אתם הזמנתם שמאות כמה ערך של דירות שבעצם אתם מאבדים?
סטלה אבידן: לצערנו לא היה לנו תקציב להזמנת שמאות.
סטלה אבידן: לצערנו אנחנו הציבור עובדים עם משאבים מאוד מאוד מוגבלים, להבדיל מנתיבי איילון דרום ששם הוועדה המחוזית ציוה להקציב שמאי וכתוצאה מהשמאות דרשו מנתיבי איילון להטמיע את כל הכביש, חלק גדול מהכביש מתחת לקרקע כדי לא לפגוע בשצ"פ.
שירילי גלעד: כמו שאפשר לראות כאן, את הגינה עד לפני חודשיים והגינה, כמו שהחלו העבודות של הכריתה של העצים שנעשו בתואנה של עבודות גינון, אני אתייחס לזה גם כן, נעשה פה סרט קצר שמתאר את הגינה ואת התפקוד שלה.
שירילי גלעד: עכשיו נתייחס למשהו שלא התייחסו אליו בהצגה הקודמת.
שירילי גלעד: כמו שאתם רואים כאן מופיעות התב"ע המאושרת, כמו שאפשר לראות רחוב אד קוטש זה הרחוב שעובר כאן, הפס הקטן הזה, זה כמו שאתם רואים רחוב שעובר על שטח שהוא בעצם אמור להיות מפותח לטובת גינה.
שירילי גלעד: גם כאן אני אשמח להתייחסות של עיריית תל אביב.
שירילי גלעד: עם השנים באמת באותו שטח אלף נסלל הכביש, לפי מה שאני הבנתי אפילו הביאו את אד קוטש ראש עיריית ניו-יורק לחנוכת הכביש.
שירילי גלעד: עם השנים השטח הזה, שאמור להיות שטח ירוק רציף, כמו שאפשר לראות, ננגס.
שירילי גלעד: נכון, חלקו לטובת שימושים שאמורים להיות שימושים ציבוריים, כמו מגרשי הטניס.
שירילי גלעד: לעומת זאת עם השנים התווספו לשם עוד שימושים, כמו מרכז הדרכה לנהגים צעירים.
שירילי גלעד: למיטב ידיעתי יש בעיה עם ההיתר שלו, אני אשמח להתייחס גם לזה.