GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גבריאל וולקינסון: משרד התמ"ת נותן מענה בעצם לנושאים שהוא מטפל בהם, בעיקר רוב הטלפונים היו בנושא יחסי עובד מעביד, כשאנשים לא ידעו מה החוק בעצם, אם חייבים ללכת לעבודה, ואם אני לא עובדת מי משלם לי משכורת וכדומה.
גבריאל וולקינסון: אנחנו גם אחראים על נושא של מעונות יום.
גבריאל וולקינסון: מעונות יום שפתוחים וכאלה שאנחנו מנסים לפתוח אותם בעזרת מתנדבים.
גבריאל וולקינסון: נושא של הכשרות מקצועיות ובתי ספר להנדסאים ולטכנאים שאנחנו נותנים צוי ריתוק לעובדים במפעלים קיומיים, ובנושא של שרות התעסוקה הלשכות הפתוחות והסגורות והנושאים האלה.
גבריאל וולקינסון: בפועל, אנחנו מקבלים סדר גודל של אלפיים פניות ביום בערך, לפי התקופה כמובן, הנושאים של הפניות משתנים.
גבריאל וולקינסון: אם בשבוע הראשון רוב הפניות היו בנושאי יחסי עובד מעביד, והיו לנו גם הרבה פניות בנושאים שהיו דווקא של פיקוד העורף, אם המקום עבודה שלי לא ממוגן ואיך אני יכול להגיע לעבודה ושאלות מהסוג הזה, היום רוב הפניות הן בנושא של איך אני מקבל את הפיצוי ואיפה הטפסים וכו'.
גבריאל וולקינסון: מבחינת הפרסום של הטלפונים שלנו, הטלפונים שלנו פורסמו גם בעיתונות ובעצם בכל המדיה שצריך.
גבריאל וולקינסון: הטלפונים שלנו אמורים להיות בעיקר לעסקים ולעובדים, ואולי מה שקשור למעונות יום והכשרה מקצועית שאמרתי, אבל בסופו של דבר אני חייב לומר שרוב הטלפונים לא קשורים לתחום הפעילות שלנו ספציפית, ואנחנו נאלצים להפנות אותם הלאה.
סופה לנדבר: זה בדיוק מה שקורה, הערפל הזה,
גבריאל וולקינסון: אז אני מחדד את הנושא שהעלית אותו, רוב הפניות אנחנו מפנים חזרה לפיקוד העורף מכיוון שאנחנו לא ניתן שום הנחיות לגבי האם מקום עבודה הוא מוגן או לא מוגן ואיך הוא יכול להגיע לעבודה.
גבריאל וולקינסון: אנחנו בנושא של הפיצוי לא מסוגלים לתת את התשובות מכיוון שאנחנו ממתינים לפרסום על ידי רשות המסים ומשרד האוצר לגבי המענים והטפסים שצריך למלא אותם.
גבריאל וולקינסון: לגבי שפות, לא נתקלתי בבעיה של שפות.
גבריאל וולקינסון: כלומר כשהיו פניות וביקשו לדבר רוסית לקחנו טלפון וחזרנו אליהם עם דובר רוסית מהמשרד.
גבריאל וולקינסון: אבל לא קרה שביקשו דובר אמהרית או דובר שפה אחרת ולא יכולתי לתת מענה.
גבריאל וולקינסון: זה פשוט לא קרה.
סופה לנדבר: אצלי זה קרה.
סופה לנדבר: משרד ראש הממשלה, אתם ערוכים לזה שיש,
ברק זיו: אנחנו לא עובדים מול אזרחים, אנחנו עובדים מול רשויות, אז אין לנו בעיה כזאת, אבל כתבתי לי את זה ונבדוק גם את זה.
סופה לנדבר: מה קורה עם אנשים שמשתתפים בתכנית ויסקונסין, אתם נתתם להם הוראה,
גבריאל וולקינסון: נתנו הקלות.
גבריאל וולקינסון: הרי הבעיה היחידה שלנו כרגע היא בנצרת.
גבריאל וולקינסון: נצרת, אנחנו נוהגים בדיוק לפי פקודות פיקוד העורף.
גבריאל וולקינסון: אם פיקוד העורף היה אומר לנו לסגור את המקומות אז היינו סוגרים.
גבריאל וולקינסון: אבל מכיוון שהפעילות שם ביקשו להגיע לעבודה, ויסקונסין זה כמו עבודה לצורך העניין, אבל מכיוון שמסגרות הילדים סגורות במצב שבו שני ההורים צריכים במקביל להגיע לויסקונסין אחד היה יכול להישאר בבית עם הילדים והשני מגיע לעבודה.
גבריאל וולקינסון: זה הפתרון שנתנו לדבר הזה.
סופה לנדבר: למה לא שחררתם זוג?
גבריאל וולקינסון: למה כן לשחרר זוג?
גבריאל וולקינסון: מי שצריך להגיע לעבודה צריך להגיע לעבודה.
גבריאל וולקינסון: זה כמו להגיע לעבודה ויסקונסין.
גבריאל וולקינסון: אני ככה מבין את זה, אלה הנהלים שהוציאו מהמשרד, יותר מזה אני לא רוצה לסנגר כי אני לא חלק מהתכנית עצמה, אני גם לא אחראי על התכנית.
סופה לנדבר: תעבירו לנו את ההוראה שנתתם לאנשים, בסדר?
יעל שביט: אני מרשות המסים, אנחנו למעשה אחראים על הפיצוי לאזרחים שהרכוש שלהם נפגע בפעולות איבה בצפון.
יעל שביט: אנחנו מיידית פתחנו ארבעה מוקדים בצפון, אני אתן לכם אחר כך בדיוק את הפרטים של המוקדים.
יעל שביט: המוקד המרכזי בחיפה אמור להיות עשרים וארבע שעות.
יעל שביט: יש שם דוברי אנגלית, ערבית ורוסית.
יעל שביט: יש מוקד בטבריה, יש מוקד בנהריה גם עד שעות הערב המאוחרות, בנהריה ובצפת.
יעל שביט: אנחנו פרסמנו מודעות גדולות בעיתונים לגבי מדריך לאזרחים שהרכוש שלהם נפגע בפעולות איבה.
יעל שביט: פרסמנו את המודעות גם בעברית וגם בערבית גם בעיתונות הערבית.
סופה לנדבר: וברוסית ואמהרית?
יעל שביט: רוסית עד כמה שאני יודעת לא פרסמו, אבל העברנו את זה למשרד הקליטה על מנת שהם יתרגמו את זה ויעבירו את זה לרוסית.
יעל שביט: אנחנו היינו בקשר עם משרד הקליטה,
סופה לנדבר: רבותיי, תסתכלו, בנאדם צריך לרדת למקלט, ואתר אינטרנט זה עוזר לו?
סופה לנדבר: לכל אחד יש אינטרנט בבית?
סופה לנדבר: הרי אנחנו נמצאים במצב מסויים, גם במצב בלי מלחמה לא כל אחד משתמש באתר אינטרנט.
סופה לנדבר: לא כל אחד.
סופה לנדבר: ולא כל אחד יש לו מחשב בבית ולא כל אחד למד את הדברים האלה.
סופה לנדבר: אני חושבת שאתם צריכים פשוט להיכנס קצת לעור של בני אדם ולהבין.
יעל שביט: אז לכן אנחנו עשינו את זה במקביל, גם פרסמנו מודעות בעיתונים, גם שלחנו עובדים שלנו להתראיין לרדיו ולטלויזיה שיסבירו מה הזכויות, אני מדברת על נזק ישיר,
סופה לנדבר: באיזה ערוצים אתם פרסמתם?
יעל שביט: גם ברדיו בכל הערוצים ממש העובדים שלנו התראיינו, גם היה קו ישיר בשבת האחרונה עם שאלות ותשובות עם עובדים שלנו, גם ברגע שיש פגיעה העובדים של המוקדים מיידית מתייצבים במקום,
סופה לנדבר: מה שמתייצבים במקום זה אני עדה, אני הייתי בצפון, אני ראיתי, בהתחלה זה היה ממש מיידי מיידי ואני עדה לזה.
סופה לנדבר: רק פשוט אני רוצה לשאול אותך, בערוץ 9 הייתם?
יעל שביט: אני לא רוצה להגיד לך, אני אבדוק את זה, אני לא הדוברת של המשרד, אני מבטיחה לך לבדוק.
יעל שביט: אבל בכל מקרה הם מתייצבים מיידית.
יעל שביט: אנחנו גייסנו כוח אדם באמת את כל מי שיכולנו העברנו לצפון, והם ישר מדביקים במקום מדבקות, הנפקנו המון מדבקות כאלה עם המספרי טלפון של המוקדים, שכל מי שנמצא שם יכול ישר, גם אם לא מבינים עברית תמיד יהיה מישהו שיקרא להם את מספרי הטלפון,
סופה לנדבר: כן, אבל אני מבקשת, תתרגמו את זה לרוסית, אמהרית וצרפתית וספרדית גם, אני חושבת שזה קל מאוד לעשות, וברוסית בוודאי ובוודאי מליון וחצי איש נמצאים, ואני הייתי בבתים שאני חושבת שהאנשים האלה לא דוברי עברית, ואני חושבת שטוב תעשו אם תתרגמו את זה מייד לשפות שונות.
יעל שביט: אנחנו נבדוק את זה.
סופה לנדבר: אבל אני צריכה להגיד שאתם באמת מייד מתייצבים, ואנחנו ראינו,
יעל שביט: אנחנו גייסנו כל כוח אדם שאנחנו יכולים וגם לא חסכנו בשום אמצעים.
סופה לנדבר: בביקור שלנו בצפון אתם הגעתם לפנינו.
סופה לנדבר: אנחנו רצנו בשטח,
יעל שביט: עוד מלה לעניין נזק עקיף, את אמרת שאת היית אתמול בוועדת הכספים, אז גם כן אנחנו עבדנו ממש להעביר תקנות ואנחנו נערכים עם מוקד גדול על מנת שיהיה ממש פיצוי מהר מאוד, גם לעניין נזקים עקיפים.
סופה לנדבר: רק תעשו את זה בשפות חוץ מעברית, בסדר?
יעל שביט: אני רציתי להגיד עוד מלה בעניין הטלפונים שנתתי לכם, אנחנו עושים כל הזמן מעקב אם הם עונים, והם עונים מאוד מהר.
יעל שביט: אם תצלצלי תראי באיזו מהירות עונים במוקדים האלה.
סופה לנדבר: אני אמרתי, אני כבר לא צריכה להוסיף, אנחנו היינו בשטח, ראינו אתכם בשטח וראינו את הטיפול המסור ומהיר, ואני חושבת שגם לשבח צריך להגיד את הדברים הנכונים.
סופה לנדבר: רק פשוט שתשימו לב שזה בעברית ואנחנו צריכים את זה בשפות נוספות.
רונן כהן: אני ראש תחום פרט וקבוצות חריגות במשרד השיכון.
רונן כהן: אנחנו די בהתחלה מה שעשינו זה קודם כל פרסמנו באינטרנט ובעיתונות.
רונן כהן: אני יודע רק על עברית ורוסית, אני לא יודע על שפות נוספות.
רונן כהן: בנוסף פרסמנו, כל מה שאני הולך להגיד תיכף, גם לכל סוכני הרווחה שלנו.
רונן כהן: אנחנו הרבה פעמים עובדים דרך רשויות הרווחה, וכל מי שבעצם בא בקשר, עובדים סוציאליים, מרפאים בעיסוק, קופות חולים, כל מי שאנחנו נמצאים איתו בקשר והוא נמצא בקשר פרטני עם האנשים אז אנחנו העברנו לו את המכתב,
סופה לנדבר: לאיזה טלפון האזרח הפשוט צריך להתקשר?
רונן כהן: אני לא זוכר את הטלפון אבל יש את זה בפרסום.
רונן כהן: אם זה חשוב לכם, אני פשוט לא זוכר בעל פה, אני לא מתקשר לטלפון הזה אז אני לא זוכר בעל פה.
רונן כהן: צריך להסתכל.
רונן כהן: זה בוודאי צריך לשאול את הדובר כי אני לא בדקתי את הטלפון.
רונן כהן: מה שחשוב זה שיצרנו מנגנונים של טיפול בעצם, הרי רוב האנשים אצלנו מקבלים טיפול, קצבה קבועה, אלא אם כן נגמר לו התוקף, או של התעודה או של האמנה של התשלומים.
רונן כהן: ובשגרה אנשים ניגשים לאותו ספק שנותן את שרות הזה עבורנו ונרשמים ועושים את כל הפעולות האלה.
רונן כהן: מה שאנחנו עשינו זה בעצם יצרנו מנגנון מהיר, שבעצם מורידים מהאינטרנט איזה שהוא טופס, או מהרשות המקומית מקבלים את הטופס, ממלאים את הטופס, שולחים לנו בפקס ואנחנו מבצעים ,ללא נוכחות שלהם, מבצעים כבר את כל הפעולות.
רונן כהן: אחרי שיש לנו את הטופס ביד אנחנו רק עושים את הבדיקה באמת שיש לו את החוזה שכבר ראינו אותו לפני כן או כל המסמכים שכבר קיימים אצלנו ואז משחררים את הכספים.
רונן כהן: זאת אומרת האדם לא צריך לצאת מהמקלט על מנת לקבל,
סופה לנדבר: יש לו שם אינטרנט במקלט?
רונן כהן: לנו אין דרך, אלא אם כן הוא חותם על משהו, הוא מקבל כסף, הוא צריך לחתום על משהו.
רונן כהן: אז דרך הרשויות המקומיות, העברנו גם לרשויות המקומיות, שדרכם יעבירו את הטפסים.
רונן כהן: אין לנו את הדרך, אנחנו לא עובדים עם מליון בני אדם, אנחנו עובדים דרך הרשויות המקומיות ודרך המחוזות.
רונן כהן: צריך לזכור שגם המחוז שלנו הוא מופגז, אז הוא לא מתפקד כמחוז בצפון, אנחנו נותנים את השירותים במרכז הארץ אבל הם שירותים טלפונים.
סופה לנדבר: ומי שלא חתם?
רונן כהן: מעבר לעניין השגרתי אנחנו הקמנו צוות בראשותי שאנחנו מטפלים בבדיקות פרטניות.
רונן כהן: אדם מתקשר אומר לנו תראו, הוא מעביר לנו, לא יכול לחתום, אין לי טופס וכן הלאה, אנחנו מטפלים פרטנית.
רונן כהן: אני חייב להגיד לך שלא הגיעו אלינו הרבה מקרים, הגיעו אלינו אולי חמישה מקרים מהצפון של אנשים שהם מוגבלים בניידות, לא נגיש להם המכתב, לא יצרו קשר עם העובדת הסוציאלית או עובדת סוציאלית או רשות הרווחה אומרת אין לי את הטופס, מה אני עושה עכשיו.
רונן כהן: אנחנו כבר דואגים לזה פרטנית.
סופה לנדבר: מי פונה בעצם למשרד השיכון, אדם שהוא זקוק למה, לסיוע בשכר דירה?
רונן כהן: אני מדבר על שכר דירה.
רונן כהן: לגבי קבלת דירות זה רגיל, אבל זה לא עניין של חרום קבלת דירה.
רונן כהן: בעיקר הנושא של שכר דירה.
רונן כהן: כל מי שהגיע ונבצר ממנו לחתום בוודאי שהם יקבלו סיוע, זה לא ייהרג ובל יעבור.
רונן כהן: אנחנו מוצאים את הדרכים.
רונן כהן: רק חשוב לי לומר שיש צוות פרטני שיום יום מתכנס, בתחילת היום ובסוף היום ואליו מגיעים כל הדברים, ואנחנו פותרים את כל הדברים של אותו יום פותחים באותו יום.
רונן כהן: לא מדובר במסות אדירות, אנחנו מסוגלים להתגבר על כל הבעיות הפרטניות.
סופה לנדבר: אתה מכיר את הפנייה שלנו לשר?
רונן כהן: לא מכיר, אני חייב לומר.
סופה לנדבר: אנחנו פנינו לשר שאנשים שרוצים להתפנות או מפנים אותם מהצפון לדרום ולא יכולים למצוא דירות של אנשים טובים נגיד ככה אז יש בדרום המון דירות פנויות של עמיגור ועמידר ואז אנחנו פנינו לשר אם בנאדם רוצה בעצם לתקופה מסויימת להיכנס לדירה כזאת פנוייה מה עליו לעשות.
סופה לנדבר: אנחנו קיבלנו ממנו בעל פה את התשובה.
רונן כהן: לא יודע מה הוא אמר לכם.
סופה לנדבר: הוא אמר שהוא אתמול נתן הוראה לעמידר בעצם לאכלס את הדירות הפנויות לתקופה של המלחמה.
רונן כהן: אז זה לא דרכנו, אולי ישירות, לא דרך האגף שלנו.
רונן כהן: אני לא מכיר את זה, הבוקר דיברתי גם עם הסמנכ"ל אצלנו לנושא אכלוס.
סופה לנדבר: אני אתן לך עכשיו מכתב ותטפלו בזה בבקשה, אנחנו רוצים היום עד הצהריים לקבל תשובה מה על בנאדם לעשות אם הוא רוצה להיכנס לדירה.
רן כהן: אני לא מכיר את התשובה אבל הרעיון הזה עלה בשבוע שעבר ולמשרד השיכון ניתן מספר הדירות הפנויות, בכל אזורי הארץ, במיוחד בדרום.
רן כהן: אני יודע שדנו בעניין הזה אבל אני לא מכיר את התשובה.
סופה לנדבר: התשובה היתה חיובית, רק אני לא יודעת, אנחנו נקבל את התשובה כנראה אחרי המלחמה.
סופה לנדבר: אני לא רוצה עכשיו להיות צינית, רק פשוט רבותיי תסתכלו, יש מצב מסויים אצל בני אדם, והם צריכים לקבל טיפול מיידי.
סופה לנדבר: אני מבינה שאנחנו כולנו בני אדם, אבל אלה שנמצאים שם הם נמצאים במצב של פאניקה, מצב מאוד מאוד קשה, מצב של חרדה.
סופה לנדבר: ואני חושבת שמשרדי ממשלה צריכים לתת תשובה מיידית.
סופה לנדבר: ואני שמתי לב אתמול בוועדת כספים, ואני היום מעבירה את התחושה הזאת והרגשה הזאת שיש המון אנשים וולונטריים שמטפלים באנשים הרבה יותר טוב מאשר משרדי ממשלה, במהירות, במסירות, וזה לא כל כך טוב.
רונן כהן: רק לי חשוב לומר, מדובר במאות דירות, מעל מאה דירות, אבל הדירות אינן ראויות למגורים.
רונן כהן: תקן אותי ערן, אבל אני אומר לך, יש איזה הוא מבצע שאנחנו יוצאים אליו, הוא לא קשור למלחמה, יש השקעה מאוד גבוהה בכל דירה ודירה להביא אותה למצב שהיא ראוייה למגורים.
רונן כהן: הרבה נושאים שהם נושאים של בטיחות.
רונן כהן: דירות שכבר מוזנחות הרבה זמן, ובגלל שאין להם מועמדים באזור הדרום, ידוע שאין הרבה אנשים שרוצים לרוץ, אני רק אשלים ואני אומר שמדובר בהשקעות בכל דירה, המון כסף.
רונן כהן: זאת אומרת אני מניח שגם אם תהיה הנחיה היום שמחר בבוקר אנשים מהצפון לאכלס אותם בדירות בדרום לא נראה לי שניתן יהיה לאכלס אותם מיידית, נצטרך לעשת כמה פעולות של שיפוצים, בוודאי בנושא כמו חשמל ונושאים בטיחותיים.
סופה לנדבר: תסתכלו מה שקורה, אתם כנראה שמעתם בשידורים שונים ברדיו, יש אנשים טובים ויש אנשים רעים, מה אפשר לעשות שהמדינה שלנו מחולקת.
סופה לנדבר: אני ראיתי שבאילת היום פחית של מים מוכרים בעשרים ושניים שקלים.
סופה לנדבר: אני גם שמעתי, קיבלתי הודעה מקרית גת שעמדה משפחה אחת שהגיעה עם תינוק ועוד ארבעה ילדים על יד אמא, והיא היתה צריכה להיכנס מיידית לאיזה שהיא דירה.
סופה לנדבר: לקחו עבור חדר בקרית גת, אתם יכולים לנחש כמה ?
סופה לנדבר: חמש מאות דולר עבור שבוע ימים.
סופה לנדבר: אז אני אומרת שאנחנו עם טוב ועם מצויין אבל בתוכנו יש גם אנשים שונים מאוד, ויש אנשים שבעצם מעלים את המחירים ותופסים את ההזדמנות של המלחמה כדי לעשות עוד כמה גרושים, שאני חושבת שזה דבר פסול מראש, אבל זה קורה בינינו.
סופה לנדבר: ואז יש משפחות שדעה טובה או לא טובה, אבל לא לכולם יש קרובי משפחה, לא כולם יכולים ומסוגלים להיכנס לדירות של אנשים זרים.
סופה לנדבר: אז צריכים בעצם לקבל החלטה ולבצע אותה ולעשות משהו כדי שגם דירות האלה, אם יש רצון של אנשים להיכנס שייכנסו לדירות.
רונן כהן: כשאחזור למשרד אני אולי אנסה לגלגל איזה שהוא מהלך שלפחות נצליח למצוא אולי מאגר של דירות של שכירות שנוכל להגיע אתם לאיזה סיכום באמת שהמחירים מוזלים.
רונן כהן: אני אציע את ההצעה, אני לא יכול להתחייב.
סופה לנדבר: תקבל גם את ההחלטה של השר ואז תגיעו עד הצהריים להחלטה איך ומה לעשות.
סופה לנדבר: אני מבינה שזה לא פשוט.
רן כהן: יש רק דבר אחד שצריך לזכור, אותן דירות שרונן דיבר עליהן צריכות כמובן שיפוץ.
רן כהן: הרי כשנכנס דייר לדירה הדירה עוברת שיפוץ,
סופה לנדבר: אנחנו עכשיו לא מדברים על שיפוץ.
סופה לנדבר: אנחנו אפילו במקלטים לא מדברים על שיפוץ, ואתה יודע, יש לי ביקורת שלמה ואנחנו אחרי מלחמה נצא גם למקלטים, בגלל שמשהו קרה עם המקלטים האלה.
סופה לנדבר: על זה לא נדבר עכשיו.
סופה לנדבר: אני מבינה שצריכים לשפץ.
סופה לנדבר: לנקות ולתת לאנשים להיכנס.
רן כהן: לא רק זה, יש עוד דבר שצריכים לחשוב, בנאדם שעובר מחיפה או מקרית שמונה לדימונה או ירוחם לדוגמא, יש גם עניין של ציוד.
רן כהן: דירה זה דבר אחד,
סופה לנדבר: אבל אנחנו שמענו שהן כאן קרנות שעשו ועזרו לאנשים בצורה גם פרטנית וגם לקבוצות.
סופה לנדבר: כמה דירות נכון להיום יש בעמידר, פנויות, ריקות?
רונן כהן: תראי, מדובר במאות דירות באזור הדרום.
מרים אקרמן: אני אמשיך את מה שדבורה גנני אמרה.
מרים אקרמן: אני חושבת שחשוב להגיד שבמשרד הרווחה מטעם המנ"ל מנחם ונשל מרכז כל יום רשימה של כל הגורמים שנותנים סיוע בשטח, ובשולחן הזה נוצר תאום בין הארגונים השונים, כשיש חלוקה מאוד ברורה.
מרים אקרמן: כולנו עובדים קודם כל מול הרשויות המקומיות מבחינת הצרכים.
מרים אקרמן: גם אנחנו בודקים את הצרכים שהרשות בעצמו מעלה, כי לפעמים יש אי התאמה בין המספרים ומה שחשוב לנו זה שלא נביא יותר מידי מזון וגם לא נביא פחות מדי מזון.
מרים אקרמן: מבחינת התעסוקה או יציאה לימים של הפוגה לילדים אז זה יותר בטיפול של הסוכנות, הג'וינט והחברה למתנ"סים, שהם מפעילים את היציאות החוצה.
מרים אקרמן: אנחנו מטפלים במשפחות שרוצים ביחד, כי הרבה מאוד מההורים לא מוכנים להיפרד מהילדים והילדים לא תמיד רוצים להיפרד מההורים אז אנחנו מנסים איפה שאפשר לארגן יציאה יומית למשפחות.
מרים אקרמן: אנחנו גם עסוקים באירוח של משפחות, לא בבתי מלון, יותר באכסניות ובמקומות שהמחירים יותר ידידותיים, הוצאנו כבר שניים או שלושה מחזורים של משהו כמו אלף איש כל פעם לשהייה בדרום, כשתמיד יש את הדילמה, לא רוצים לחזור הביתה, מצד שני יש משפחות אחרות שרוצות לצאת.
סופה לנדבר: באיזה מקומות הם נמצאים כרגע?
מרים אקרמן: בירוחם, בבאר שבע, בעיקר בדרום.
מרים אקרמן: במלונות ובמקומות שהצלחנו להגיע אתם לסיכום סביר מבחינת המחיר.
מרים אקרמן: אנחנו כמובן גם עובדים עם שותפים שלנו מבחינת כספים, כמו עם קרן ידידות גם חלק מהפדרציות.
מרים אקרמן: אנחנו גם סיפקנו בהתחלה משחקים וציודים מהסוג הזה.
מרים אקרמן: יש לנו מוקד אבל הוא בעצם גם יותר לפניות של הרשויות, כי אנחנו לא רואים את עצמנו כמענה לאזרח.
מרים אקרמן: לצערנו הטלפון התפרסם בטלויזיה אז אנחנו גם מוצפים, ואנחנו בסך הכל מעבירים את הפניות למי שצריך לטפל בהן.
מרים אקרמן: אנחנו גם עשינו מאמץ להפעיל בני נוער במחנות קיץ של הקרן שהיו ממילא מתוכננים לפעול, ואנחנו גם עסוקים עכשיו עם מה יקרה ברגע אחרי, במיוחד בהקשר של הצרכים היותר פסיכולוגים שיש לילדים והורים ואיך אנחנו יכולים כן מהר מאוד לעזור לחזור לשגרה ולהציע מוקדים של פעילות.
מרים אקרמן: אנחנו עוד לא יודעים מה אנחנו נעשה ואיך נעשה את זה.
מרים אקרמן: אנחנו כן מרגישים שכן נוצר תאום טוב בין הארגונים השונים בחלוקה של העבודה בינינו, אבל אין ספק שיש בעיה למי שרוצה לפנות לרשות, הם לא תמיד מקבלים מענה, ולכן הפניות מגיעות לכל מיני מקומות ומה שחשוב זה להעביר את זה חזרה למקום.
מרים אקרמן: אני גם רוצה להוסיף בנושא של המזון אנחנו מפעילים את המערך של אנשי הקרן שעוסקים כל הזמן במפעל ההזנה של בתי הספר ואנחנו גם בודקים שהאוכל שמגיע מגיע למי שהוא צריך להגיע.
מרים אקרמן: ויש גם דאגה מיוחדת שנדאג להגיע למשפחות היותר מוחלשות שלא יודעים לבוא ולא יודעים לדרוש את זה כי הם לא תמיד מקבלים, הם בקצה, יותר קשה להגיע אליהם.
מרים אקרמן: אז יש לנו, אנחנו יחד עם הרשויות המקומיות באמת עושים מאמץ להגיע דווקא אליהם.
מרים אקרמן: אנחנו גם חילקנו בתאום איתם תלושים להיפרכולים למיניהם כי יש אנשים שפשוט נתקעו בלי כסף.
סופה לנדבר: זה היה ביום ראשון, לוועדה התקשר בנאדם מטבריה תביאו כסף,
מרים אקרמן: כן, יש אנשים שאין להם כספומט וכרטיס אשראי ואין להם פנקס צ'קים.
מרים אקרמן: בימים רגילים.
מרים אקרמן: ואם הם רוצים לצאת החוצה עכשיו ולקנות אוכל אין להם, אז אנחנו מספקים תלושים.
מרים אקרמן: אנחנו גם מעורבים קצת אצל המשפחות שנפגעו ישירות, לתת להם נגיד כרטיס מגנטי ל-H
סופה לנדבר: אם נניח דירה נפגעה ובנאדם צריך תקופה מסויימת עד שמשפצים אותה ועד מעבירים אותה למצב נורמלי הקודם, אתם גם נותנים לו כסף לשכירות?
מרים אקרמן: זה לא התפקיד שלנו.
מרים אקרמן: כמו שאמרתי אנחנו בצרכים מאוד מיידיים, שמישהו צריך, כי הם לא יכולים להיכנס הביתה ויש להם ילדים ואין להם בגדים אז ברמה הזאת אנחנו נכנסים.
מרים אקרמן: בדברים האחרים זה לא אחריות שלנו, אנחנו לא רואים את עצמנו נכנסים לעניין הזה.
מרים אקרמן: אם תתגבש תכנית ופונים לקרן אני מניחה שאפשר לשקול את זה.
מרים אקרמן: אבל אנחנו היום עסוקים יותר בצרכים הבסיסיים ורווחת התושבים, לא רק אוכלוסיית הרווחה, בתאום עם משרד הרווחה והרשויות.
סופה לנדבר: משרד השיכון, מה אתם עושים עם בנאדם עד שהוא בעצם צריך את הדירה הזמנית?
רונן כהן: לא קיבלנו פניות לסיוע בשכר דירה זמני.
רונן כהן: אני אומר לך שאם יגיעו אנחנו נטפל בהם פרטנית, בלי שום בעיה, אבל לא קיבלנו.
סופה לנדבר: כן, סוכנות.
רחל שילה: אנחנו התחלנו לפעול בשלוש עשרה ביולי, קודם כל הוצאנו, פינינו את הילדים ממרכזי הקליטה בצפון, הבאנו אותם לשלושת כפרי הנוער של הסוכנות, יש לנו שם היום כחמש מאות ילדים, שמקבלים גם פעילות חינוכית, גם יציאות החוצה, שלוש ארוחות וארוחות ביניים, ביגוד, הגענו אפילו לנושא של קרם הגנה נגד שמש שגם את זה חסר.
רחל שילה: משם הרחבנו והוצאנו ילדים, ובמקרים גם מלווים מבוגרים לפנימיות ברחבי הארץ, היום יש לנו תשעת אלפים אנשים במרכז שמקבלים את החינוך, פעילויות חינוכיות.
רחל שילה: יש לנו מבקרים בכל אתר עם שאלונים לראות שבאמת כל אחד מקבל את מה שהוא צריך לקבל.
רחל שילה: הילדים שנמצאים בלי מבוגרים מצלצלים הביתה כל יום להורים על מנת שיהיה קשר בין הורה וילד.
רחל שילה: בנוסף לזה המשפחות במרכזי הקליטה שלנו יש להם פעם בשבוע סיורים בכפרי הנוער שהם יראו מה הילדים עושים.
רחל שילה: אם יש למישהו תלונה שצריכים תשובה מיידית אני אתן את המספר טלפון שלנו,
סופה לנדבר: אנחנו נחלק את הדפים, אני גם אתן אותם לסוכנות ולמשרדי ממשלה, לכולם בעצם.
סופה לנדבר: זה אנשים שרוצים שיפנו אותם.
סופה לנדבר: תשמעו, הם לא קיבלו תשובה בעירייה, אנחנו כל כך טוב מטפלים ואני מרגישה שאנחנו מטפלים, אבל חוסר תאום הזה,
רחל שילה: אחת הבעיות שאנשים מדברים זה הנושא של הרשויות שאין תשובות.
רחל שילה: אחת ההמלצות שאפשר לתת לרשויות זה שישאירו קלטת.
רחל שילה: כי כמו שאת אומרת האנשים במקלטים, האנשים לא נמצאים לא ליד אינטרנט ולא ליד פקס, אז שום דבר כזה לא עוזר היום.
רחל שילה: אבל אם את מרימה טלפון ויש קלטת שאומרת לך מה לעשות ומנחה אותך במספרי טלפון איפה שכן עונים זה יכול לעזור במקום שלא תהיה תשובה בכלל במקומות האלה.
סופה לנדבר: אני רוצה שאתם היום תחזרו הביתה, זאת אומרת למשרדים, ובעצם אני גם מבקשת ממשרד ראש הממשלה תתרגמו את זה לכל השפות שעולים צריכים את זה ושזה ייצא, וגם בעברית, כי אני מרגישה שמשהו קורה בינינו, תסתכלו, אם אנשים מתקשרים לכנסת ומתקשרים בפאניקה למשרדים שונים ומבקשים כסף ומבקשים סיוע אז משהו קורה בינינו.
סופה לנדבר: משהו קורה.
סופה לנדבר: כל אחד טוב וכל אחד עושה עבודה מצויינת אבל בעצם החוסר תאום הזה מביא לליקוי אחד גדול.
רחל שילה: כל הפעילויות שאנחנו עושים מתאפשרות לנו כי אנחנו מקבלים תרומות מאיחוד הקהילות של צפון אמריקה ומדינות קרן היסוד.
רחל שילה: עולה לנו בערך שבוע ילד שלוש מאות חמישים דולר איפה שהם נמצאים בפעילות.
רחל שילה: בועז יסביר מה הגלובל שלנו עושה, וגם פה יש מספר טלפון שאפשר להשיג בקלות.
בועז ירדני: אני מנהל את המרכז הגלובלי של הסוכנות היהודית, בעצם הערוץ שדרכו אנחנו מקבלים חלק ניכר מהפניות.
בועז ירדני: ככה רק לסבר אל האוזן ולהגיד מה אנחנו עושים בקצרה, אנחנו מהתאריך שרחל ציינה של השלוש עשרה בחודש אנחנו קיבלנו קרוב לכשמונה עשרה אלף פניות.
בועז ירדני: אני לא מדבר רק על עולים חדשים, אני מדבר על כולם.
בועז ירדני: בעניין הזה אנחנו לא עשינו את הדיפרנציאציה בין אנשים, נתנו שירות כמובן לכולם, אנחנו פועלים עשרים וארבע שעות ביממה.
בועז ירדני: אנחנו פונים כרגע בשבע שפות, אני הבאתי לכם משהו שתוכלו לקחת, אז זה ככה לידיעתכם.
בועז ירדני: אנחנו מתמקדים, וזה אפרופו לשאלתך הקודמת, זה בא לידי ביטוי בערוצי הפרסום השונים, מתמקדים בארבעה נושאים מרכזיים, וכדאי שהחברים פה יקחו את זה לתשומת לבם.
בועז ירדני: אחד זה הפרוייקט הגדול שרחל גם הזכירה חלק ממנו, אנחנו קוראים לפרוייקט הזה שמים את הילדים במרכז, בעצם כל אדם שפונה אלינו ורוצה שניקח את הילדים שלו, לאוורר אותם, להוציא אותם ככה קצת מהטראומה, אנחנו לוקחים אותם לאותן קייטנות, אותם סמינרים,
סופה לנדבר: איזה גילאים של ילדים?
בועז ירדני: תשע עד שש עשרה.
סופה לנדבר: ומה נעשה עם ילדים קטנים?
בועז ירדני: לא יודע.
בועז ירדני: אנחנו נותנים פתרון איפה שאנחנו מסוגלים לתת פתרון אמיתי.
בועז ירדני: רחל ציינה, אנחנו העברנו כרגע,
סופה לנדבר: לא, אני מתארת לעצמי שלקחת ילדים קטנים אי אפשר,
בועז ירדני: גם להוציא ילד בן תשע מהבית לשלושה ארבעה ימים לדרום, אז יש פה בעיות של בכי, גם ככה יש פה בעיות, זה לא פשוט.
בועז ירדני: ואתם מכירים את עם ישראל, כשאתה אומר תשע אז גם שמונה וחצי פתאום נהיה תשע.
בועז ירדני: זה בסדר, אין לנו טענות לאף אחד, אנחנו עושים כמיטב יכולתנו, אבל זה הקריטריונים שהגדרנו, וזה לא פשוט, יש לנו הרבה מאוד בעיות גם בהקשר הזה.
בועז ירדני: הנושא השני שאנחנו מטפלים בו זה נושא של מתנדבים.
בועז ירדני: יש לנו הרבה מאוד פניות של מתנדבים, אנשים טובים שרוצים להתנדב.
בועז ירדני: אנחנו מרכזים את הפניות האלה ובאמצעות אחת היחידות שלנו בסוכנות, שנקראת בבית ביחד עושים את השיבוצים למקומות ולצרכים.
בועז ירדני: אז אני אומר גם לכם, אם אתם צריכים מתנדבים או רוצים להפנות מתנדבים אנחנו נשמח להיות הצומת שמנתבת את האנשים האלה במקומות הרלוונטיים ולפי היכולות שלהם.
בועז ירדני: הנושא הנוסף זה משפחות שמארחות.
בועז ירדני: יש כמו שאמרת קודם משפחות טובות שרוצות לארח.
בועז ירדני: אז אנחנו ריכזנו כמה עשרות כאלה כבר ושוב הפנינו אותם לחבר'ה שלנו ועשינו את המצ'ינג הזה עם משפחות שרוצות להגיע מהצפון למרכז ולדרום.
סופה לנדבר: יש עוד אנשים שרוצים לארח?
בועז ירדני: יש כאלה, כן.
בועז ירדני: אנחנו קיבלנו מעל מאה שבעים פניות כאלה.
בועז ירדני: זה לא מליונים אבל זה יותר טוב מכלום וכשמפרסמים אז אנשים פונים.
בועז ירדני: והדבר האחרון זה תרומות.
בועז ירדני: אנחנו רגילים בסוכנות היהודית לקבל תרומות מחוץ לארץ, לא מתעסקים עם תרומות בארץ, אבל אנשים טובים, שוב, על אותו עניין, מצלצלים ותורמים פה חמש מאות שקל, שם אלף שקל, וכל גרוש בעניין הזה עוזר לכל דבר ועניין.
בועז ירדני: אלה ארבעת הנושאים ויש לנו מספר חיוג חינם, והוא מפורסם בכל האמצעים שאת דיברת, לא רק באינטרנט, בשפות הרלוונטיות.
בועז ירדני: כמובן שיש לנו עוד קרוב לעשרים וחמישה טלפונים מכל העולם, אני ציינתי רק את הטלפונים שאנחנו מקבלים מישראל, אבל אנחנו גם נותנים תשובה מטבע הדברים ליהדות העולם מכל הגלובוס, מרוסיה ואוקראינה דרך ארצות הברית וצפון אמריקה, אירופה, אז אני אעביר את זה אליכם.
בועז ירדני: מי שרוצה לרשום את המספר זה 1800-228055.
סיגל תדהר: פיקוד העורף עוסק במספר מאמצים, אני אגע יותר במה שקשור לשולחן הזה.
סיגל תדהר: אני אתחיל עם פעילויות הסברה ודברים שבאמת עלו כאן שזה נושא השפות.
סיגל תדהר: יש לנו מספר אמצעי הסברה לאוכלוסיה, אני מדברת על אתר אינטרנט, מרכז מידע, אולפן שידור, אולפן ערוץ 33, התקשורת האלקטרונית כמובן, הסברה כתובה והנחיות בתקשורת.
סיגל תדהר: אני אתחיל עם האינטרנט של פיקוד העורף.
סיגל תדהר: קודם כל כל האתר מתורגם גם לאנגלית וגם לערבית, גם הנחיות המיגון הן בספרדית, צרפתית, רוסית ואמהרית, מופיע גם באתר של משרד הקליטה.
סיגל תדהר: יש לנו את מרכז המידע, שזה המרכז לאזרחים, שפה אני מדברת על האזרח אחד לאחד, שהאזרח יכול להתקשר ולדבר ולקבל תשובות.
סיגל תדהר: היום אנחנו עומדים על משהו כמו חמשת אלפים פניות ליום, שזה ירד משמעותית מתחילת הלחימה, בעברית, אנגלית, ערבית, רוסית, אמהרית וספרדית.
סיגל תדהר: לגבי הנחיות בתקשורת גם כן אנחנו מדברים על אולפן 33, הכל מתורגם גם בכתובתיות לערבית ואנגלית והנחיות המיגון מתפרסמות בערבית, אנגלית, צרפתית, אמהרית רוסית וספרדית.
סיגל תדהר: בתקשורת האלקטרונית אנחנו מדברים על תחנת רדיו קול רקע, על קול ישראל בערבית, על ערוץ 9, יש לנו נציג קבוע שיושב שם, על ערוץ 1.
סיגל תדהר: הודעות בעיתונות רוסית, ערבית ואנגלית, מנשרים גם בתאילנדית הופצו כי היו סוגיות באזור יסוד המעלה למשל, יש שם הרבה עובדים תאילנדים אז יצא גם בתאית כל המנשרים, וזה גם באתר משרד הקליטה, גם ברשויות, אנחנו העברנו את זה לכל הרשויות.
סיגל תדהר: דפי מידע בעיתונות סוף השבוע יצא גם כן, מתורגם לרוסית וערבית בעיתונים יהודים כמובן על פי השפות.
סיגל תדהר: טלויזיה כמובן שוטף רואים כל היום את פיקוד העורף.
סיגל תדהר: כבלים ולויין בשפות יש את כל הנחיות המיגון.
סיגל תדהר: אלה הדברים מבחינת פעילויות של הסברה, הדרכה, כל מה שאנחנו עושים כרגע לציבור בשפות.
סיגל תדהר: סך הכל זה נותן מענה.